П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и
13 листопада 2025 року 	 	справа 160/27995/23	

                    Третій апеляційний адміністративний суду складі колегії:
                              головуючий суддя  Суховаров А.В. 
                                    судді  Головко О.В., Ясенова Т.І.,     
розглянувши в письмовому провадженні в м. Дніпрі апеляційну скаргу Комунального підприємства "Рідне місто" Новомосковської міської ради на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.02.2024 (суддя Коренев А.О.) в адміністративній справі за позовом Комунального підприємства "Рідне місто" Новомосковської міської ради до Східного Офісу Держаудитслужби про скасування висновку про результати моніторингу закупівлі, третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю “Сакті плюс”

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство "Рідне місто" Новомосковської міської 27.10.2023 звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Східного Офісу Держаудитслужби, в якому просить визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-05-04-006182-a від 11.10.2023.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі є таким що не відповідає вимогам чинного законодавства, оскільки позивача зобов`язано здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором через укладання додаткової угоди з дотриманням положень Господарського кодексу України і Цивільного кодексу України. Усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі порушень у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб призведе до порушення прав та інтересів сторін укладеного договору та матиме негативні наслідки для третьої особи, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками та встановленим порушеннями.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.02.2024 в задоволенні позову відмовлено. Прийняте рішення суд мотивував тим, що наведені у висновку порушення не спростовуються та не заперечуються позивачем. Суд дійшов висновку про можливості визначення такого способу усунення порушення вимог Закону України “Про публічні закупівлі”, як зобов`язання здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором через укладання додаткової угоди з дотриманням положень Господарського кодексу України і Цивільного кодексу України, оскільки такий варіант усунення порушення направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан.
В апеляційній скарзі КП "Рідне місто" Новомосковської міської ради просить рішення суду скасувати та прийняти нове судове рішення яким задовольнити позовні вимоги. Апеляційна скарга фактично обґрунтована доводами адміністративного позову. 
Переглядаючи справу, колегія суддів виходить з наступного:
КП “Рідне місто” Новомосковської міської ради проведено відкриті торги з особливостями “Послуги з влаштування рулонного газону та системи поливу по вул. Гетьманська (від вул. Сучкова до вул.195-ї Стрілецької Дивізії), м. Новомосковськ, Дніпропетровської області, (ДК 021:2015:77310000-6: Послуги з озеленення територій та утримання зелених насаджень), ідентифікатор закупівлі UA-2023-05-04-006182-a.
Відповідно до протоколу (рішення) відповідальної особи про визначення переможця та намір про укладання договору №22/05 від 22.05.2023, Товариство з обмеженою відповідальністю “Сакті плюс” визначено переможцем.
Між позивачем та ТОВ “Сакті плюс” укладено договір № 01/06-1 про надання послуг від 01.06.2023.
На підставі наказу Східного офісу Держаудитслужби “Про початок моніторингу закупівель” №186 від 15.09.2023, відповідачем розпочато моніторинг процедури закупівлі № UA-2023-05-04-006182-a, за результатом якого складено висновок від 11.10.2023 який затверджено начальником Офісу та у відповідності до вимог частини 6 статті 8 Закону України “Про публічні закупівлі”.
Відповідно до висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-05-04-006182-a від 11.10.2023 встановлено порушення вимог підпункту 2 пункту 41 Особливостей, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року №1178 та зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором №105/23 від 01.06.2023 через укладання додаткової угоди з дотриманням положень Господарського кодексу України і Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Вважаючи протиправним такий висновок, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Відповідно до статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Відповідно до пунктів 7, 8, 9 статті 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» органу державного фінансового контролю надається право: пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства; порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства; накладати у випадках, передбачених законодавчими актами, на керівників та інших службових осіб підконтрольних установ адміністративні стягнення.
Відповідно до частин 6, 7 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі. Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі.
При виявленні порушень законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю у висновку здійснює його опис та зазначає про спосіб його усунення.
Стосовно виявлених порушень, як вірно встановлено судом першої інстанції, позивачем не заперечувався факт допущення порушень при проведенні процедури закупівлі. Таких заперечень не наведено й в апеляційній скарзі.
Відповідно до частини 9 статті 8 Закону України “Про публічні закупівлі”, форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Форма висновку про результати моніторингу закупівлі та порядок його заповнення затверджена наказом Міністерства фінансів України №552 від 08.09.2020 (далі – Порядок №552).
Відповідно до пункту 3 розділу ІІІ Порядку №552 у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Відповідно до частини 8 статті 8 Закону України “Про публічні закупівлі” протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
При цьому вказаною правовою нормою визначено порядок дій замовника державної закупівлі, в разі виявлення за наслідками проведення моніторингу порушень чинного законодавства при здійсненні державної закупівлі. Законодавцем диспозитивно визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усунені порушень, зазначених у висновку, зокрема, шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументованих заперечень до висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Тобто, виходячи із структури та змісту частини восьмої статті 8 Закону України “Про публічні закупівлі”, саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.
Враховуючи викладене, Законом України “Про публічні закупівлі” на відповідача покладений обов`язок зазначити варіанти правомірної поведінки, тобто замовнику дається право вибору: вжити заходів щодо розірвання договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, надати аргументовані заперечення, інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
Варіант усунення порушення шляхом розірвання договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан. У разі недотримання замовником процедури закупівлі з порушенням вимоги Закону України “Про публічні закупівлі” в частині укладення договору про закупівлю без застосування відкритих торгів, робить укладання договору взагалі неможливим.
Отже, у разі дотримання вимог Закону України “Про публічні закупівлі” відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір не було б укладено.
Відповідно до частини 1 статті 41 Закону України “Про публічні закупівлі” договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Відповідно до статті 203 Цивільного кодексу України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Відповідно до частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.
Відповідно до частини 1 статті 215 Цивільного кодексу України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою – третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.
Таким чином, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, укладення договору з порушенням процедури закупівлі, є підставою для розірвання такого договору.
Тобто вимоги, зазначені у спірному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі шляхом розірвання договору, відповідають нормам чинного законодавства.
Аналогічні висновки були висловлені Верховним Судом у справах №420/693/21 (постанова від 26 жовтня 2022 року), №200/100092/20 (постанова від 10 листопада 2022 року), №280/8475/20 (постанова від 24 січня 2023 року), №260/2993/21 (постанова від 31 січня 2023 року), №520/6848/21 (постанова від 09 лютого 2023 року).
Варто зазначити, що проведення публічних закупівель, в першу чергу, направлене на забезпечення потреб держави, територіальних громад або об`єднаних територіальних громад. Отже, укладаючи договір за результатами проведення публічної закупівлі, держава фактично має право контролю за проведенням закупівлі, враховуючи і етап укладення та виконання договору.
Відповідно до приписів Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» вказаний контроль держава здійснює через органи державного фінансового контролю шляхом проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Пунктами 7, 8, 10 статті 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» визначено, зокрема, право органу державного фінансового контролю:
- пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства;
- порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства;
- у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства;
- звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів;
З аналізу наведених правових норм вбачається, що орган фінансового контролю має право як і висувати замовникам обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення порушень шляхом припинення зобов`язань за укладеним договором, так і право на ініціювання питання про визнання договору недійсним. У свою чергу, статтею 43 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» регламентовано вичерпний перелік підстав для автоматичного визнання договору закупівлі нікчемним. Також орган фінансового контролю має право звертатися до суду лише у визначених випадках: у разі невиконання підконтрольною установою висунутих вимог, або у випадку не здійснення повернення коштів у дохід держави.
Отже, чинним законодавством встановлено дискрецію органу державного фінансового контролю щодо визначення форми усунення встановлених порушень в залежності від виду цих порушень. Окрім того, враховуючи, що при укладенні договорів за результатами публічних закупівель використовуються саме бюджетні кошти, то лише держава через свій відповідний орган має повноваження щодо обрання форми припинення нецільового використання цих коштів.
Таким чином, враховуючи сталу практику Верховного Суду у цій категорії справ, Держаудитслужба мала повноваження щодо визначення одного із варіантів усунення встановлених порушень як розірвання договору.
Приймаючи до уваги встановлені обставини справи, які свідчать про відповідність змісту оскаржуваного позивачем висновку положенням статті 8 Закону України “Про публічні закупівлі”, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову. 
Колегія суддів звертає увагу, що зазначення у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-05-04-006182-a від 11.10.2023 іншого номеру договору свідчить про допущення описки, що в свою чергу не може бути підставою для визнання протиправним та скасування такого висновку.
З урахуванням доводів і заперечень сторін, наданих ними доказів, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
          Керуючись статтями 241-244, 315, 316, 321, 322 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

          Апеляційну скаргу Комунального підприємства "Рідне місто" Новомосковської міської ради залишити без задоволення, а рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.02.2024 – без змін.

Постанова набирає законної сили з 13.11.2025 та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів у випадках, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України.

   
Головуючий суддя                                                                      А.В. Суховаров 

                               судді                                                                      О.В. Головко 

                               судді                                                                      Т.І. Ясенова