ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

22 вересня 2025 року 	м. Дніпро	справа № 160/29195/24	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
судді-доповідача:  Шальєвої В.А.
суддів:                           Іванова С.М., Чередниченка В.Є.,     
розглянувши в порядку письмового провадження у м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 травня 2025 року (суддя Ремез К.І.) в справі № 160/29195/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, 

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі – ГУНП) про:
визнання протиправним та скасування пункту 3 наказу ГУНП №1769к від 13 вересня 2024 року в частині застосування до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції;
визнання протиправним та скасування наказу ГУНП від 23 вересня 2024 року № 1023о/с в частині його звільнення зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» та визначення суми відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) яких не закінчено;
поновлення на посаді слідчого слідчого відділу Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області;
стягнення на його користь середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу з 24 вересня 2024 року до дати фактичного поновлення позивача на посаді.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 травня 2025 року у задоволенні позову відмовлено.
В апеляційній скарзі позивач просить скасувати рішення з підстав неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, неповного з`ясування обставин, що мають значення для справи, ухвалити нове рішення про задоволення позову.
Зауважує, що будь-яких обставин щодо можливого порушення службової дисципліни щодо нього дисциплінарною комісією не виявлено, за результатом проведеного службового розслідування не здобуто доказів та не встановлено беззаперечних фактів вчинення ним протиправних дій чи фактів порушення службової дисципліни, висновки службового розслідування не містять посилання на обставини, в чому саме полягали дії позивача, якими доказами це підтверджується та до яких негативних наслідків призвело. 
Дисциплінарною комісією не наведено чітких фактів, які підтверджували б причинно-наслідковий зв`язок між його діями і приниженням авторитету Національної поліції, службове розслідування не відповідало принципам об`єктивності, повноти, що робить висновки комісії неналежною підставою для дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення. 
Суд першої інстанції проігнорував висновки Верховного Суду, які полягають у тому, що однією з підстав для звільнення зі служби в поліції є реалізація дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту. Іншою підставою звільнення є набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення 
Судом першої інстанції проігноровано також той факт, що оскільки позивача не було в установленому чинним законодавством порядку притягнуто до кримінальної відповідальності, то відповідачем неправомірно притягнуто останнього до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, а тому судом першої інстанції не застосовано також ч. 3 ст. 11 Дисциплінарного статуту. 
Матеріали службового розслідування не містять достатніх даних, які б свідчили про допущені позивачем інші порушення службової дисципліни.
Крім того, до позивача застосовано найсуворіший вид дисциплінарного стягнення, без співставлення тяжкості допущених позивачем порушень службової дисципліни, без врахування даних, що його характеризують, та вважає, що такий вид стягнення не є співмірним. 
У відзиві відповідач просить залишити рішення суду першої інстанції без змін.
Справа судом розглянута без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами на підставі п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України у зв`язку з поданням апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, яке ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд доходить до висновку, що апеляційна скарга не може бути задоволена з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що службовим розслідуванням, призначеним ГУНП на підставі отриманої 14.08.2024 інформації про те, що цього ж дня слідчі Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань (ТУ ДБР) у м. Києві, спільно з працівниками управління СБУ у м. Києві, провели слідчі дії (обшуки) за місцем проживання п`яти поліцейських, включаючи слідчого слідчого відділу Криворізького РУП ГУНП лейтенанта поліції Романенка Є.Д., дії здійснювалися в рамках кримінального провадження № 42023102090000016, розпочатого 18.01.2023 за ч. 4 ст. 190 та ч. 1 ст. 255 КК України, на підставі ухвал Печерського районного суду м. Києва, встановлено факти допущення ОСОБА_1 службової дисципліни.
За результатами проведення службового розслідування наказом ГУНП від 13.09.2024 № 1769к за порушення службової дисципліни, що виразилося у недотриманні вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України “Про Національну поліцію”; пункту 1 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту НП України; частини 1 статті 2, частини 4 статті 40 КПК України; підпунктів 1, 2, 3 пункту 3, пункту 5 розділу VI Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України № 570 від 06.07.2017; підпунктів 1, 3 пункту 6 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70; пункту 5 розділу II Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 № 1026; пункту 2.1 розділу II посадових інструкцій № 45/3-397 від 31.01.2024; Присяги працівника поліції; недотриманні заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю під час її отримання та здачі до чергової частини 31.07.2024, 01.08.2024, 10.08.2024, 11.08.2024; невикористанні портативного відеореєстратора під час виконання службових обов`язків 20.07.2024, 31.07.2024, 10.08.2024; недослідженні всіх фактичних обставин кримінального правопорушення та незабезпеченні повного, всебічного розслідування кримінального правопорушення під час проведення досудового розслідування у кримінальних провадженнях № 12023041230002524, № 12023041230001149, № 12023041230001811, № 12023041230002629, № 62023240050000177, № 42023042080000139; невиконанні письмових вказівок прокурора у кримінальному провадженні № 12023041230001757; тобто несумлінному, невчасному та невідповідальному виконанні службових повноважень, а також у вчиненні дій, несумісних з вимогами, які пред`являються до професійних і моральних якостей поліцейського, недотриманні принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану, тобто скоєнні проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на працівника поліції основним обов`язкам, підриває довіру до нього як до правоохоронця та носія влади, дискредитує звання поліцейського, враховуючи характер проступку та обставини, за яких він був вчинений, до слідчого слідчого відділу Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосоване дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
Наказом Головного управління національної поліції в Дніпропетровської області від 17.09.2024 №1769к притягнуто до дисциплінарної відповідальності слідчого слідчого відділу Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 .
Дисциплінарне стягнення реалізовано в установленому порядку наказом ГУНП від 23.09.2024 №1023 о/с: згідно з Законом України “Про Національну поліцію” звільнено за пункту 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) лейтенанта поліції ОСОБА_1 , слідчого слідчого відділу Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області з 23.09.2024.
Суд першої інстанції вказав, що позивач у силу своїх службових обов`язків зобов`язаний не допускати дій, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції, інших стосунків, які носять корисливий або протиправний характер. Крім того, поведінка працівника поліції завжди і за будь-яких обставин має бути бездоганною, відповідати високим стандартам професіоналізму і морально-етичним принципам правоохоронця.
Під час службового розслідування слідчий слідчого відділу Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області лейтенант поліції ОСОБА_1 відповідно статті 63 Конституції України надати будь-які пояснення відмовився. Станом на дату завершення службового розслідування зі скаргами на дії дисциплінарної комісії також не звертався, відтак з результатами службового розслідування у вигляді висновку фактично погодився.
Суд першої інстанції дійшов висновку, що ОСОБА_1 допустив порушення Закону України “Про Національну поліцію”, вчинивши дисциплінарний проступок, який, з урахуванням загального уявлення суспільства про поліцейського, як носія влади, унеможливлює подальше виконання позивачем своїх обов`язків на службі в поліції, тому вважав, що застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним і пропорційним.
Судом першої інстанції зазначено, дисциплінарний проступок позивача виявився у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій, не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно - етичних якостей поліцейського. 
Така оцінка пов`язана з діями, які були виявлені під час досудового розслідування у межах кримінального провадження №42023102090000016 та їм надана оцінка під кутом зору дотримання правил службової етики.
Тому суд першої інстанції дійшов висновку, що наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про притягнення до дисциплінарної відповідальності №1769к від 13.09.2024 та наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про його звільнення №1023 о/с від 23.09.2024 є правомірними та скасуванню не підлягають.
Суд визнає приведений висновок обґрунтованим, з огляду на наступне.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 з 2023 року проходив службу в Національній поліції, з 19 квітня 2023 року ОСОБА_1 обіймав посаду слідчого слідчого відділу Криворізького районного управління поліції, має спеціальне звання лейтенант поліції.
На підставі інформації, що надійшла 14 серпня 2024 року, про те, що цього ж дня слідчі Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань (ТУ ДБР) у м. Києві спільно з працівниками управління СБУ у м. Києві, в рамках кримінального провадження № 42023102090000016,  розпочатого 18.01.2023 за ч. 4 ст. 190 та ч. 1 ст. 255 КК України на підставі ухвал Печерського районного суду м. Києва, провели слідчі дії (обшуки) за місцем проживання п`яти поліцейських, включаючи слідчого слідчого відділу Криворізького РУП ГУНП лейтенанта поліції Романенка Є.Д., якому в рамках вказаного кримінального провадження оголошено повідомлення про підозру за ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 209 КК України, начальником ГУНП наказом від 15 серпня 2024 року № 1764 призначено службове розслідування за відомостями щодо можливого порушення службової дисципліни, зокрема, слідчим слідчого відділення Криворізького РУП лейтенантом поліції Романенком Є.Д. (а.с. 118-119).
Наказом № 1859 від 29.08.2024 року (а.с. 122) продовжено строк проведення службового розслідування.
За результатами службового розслідування складено висновок про результати службового розслідування від 13 вересня 2024 року, який затверджено начальником ГУНП в Дніпропетровській області О. Ганжою 13 вересня 2024 року (а.с. 103-117).
Дисциплінарною комісією запропоновано за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 1 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту НП України; частини 1 статті 2, частини 4 статті 40 КПК України; підпунктів 1, 2, 3 пункту 3, пункту 5 розділу VI Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України № 570 від 06.07.2017; підпунктів 1, 3 пункту 6 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70; пункту 5 розділу II Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 № 1026; пункту 2.1 розділу II посадових інструкцій № 45/3-397 від 31.01.2024; Присяги працівника поліції; недотриманні заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю під час її отримання та здачі до чергової частини 31.07.2024, 01.08.2024, 10.08.2024, 11.08.2024; невикористанні портативного відеореєстратора під час виконання службових обов`язків 20.07.2024, 31.07.2024, 10.08.2024; недослідженні всіх фактичних обставин кримінального правопорушення та незабезпеченні повного, всебічного розслідування кримінального правопорушення під час проведення досудового розслідування у кримінальних провадженнях № 12023041230002524, № 12023041230001149, № 12023041230001811, № 12023041230002629, № 62023240050000177, № 42023042080000139; невиконанні письмових вказівок прокурора у кримінальному провадженні № 12023041230001757, тобто несумлінному, невчасному та невідповідальному виконанні службових повноважень, а також у вчиненні дій, несумісних з вимогами, які пред`являються до професійних і моральних якостей поліцейського, недотриманні принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану, тобто скоєнні проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на працівника поліції основним обов`язкам, підриває довіру до нього як до правоохоронця та носія влади, дискредитує звання поліцейського, враховуючи характер проступку та обставини, за яких він був вчинений, запропоновано до слідчого слідчого відділу Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції (а.с. 103-117).
Пунктом 3 наказу ГУНП від 13 вересня 2024 року № 1769к за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 1 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту НП України; частини 1 статті 2, частини 4 статті 40 КПК України; підпунктів 1, 2, 3 пункту 3, пункту 5 розділу VI Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України № 570 від 06.07.2017; підпунктів 1, 3 пункту 6 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70; пункту 5 розділу II Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 № 1026; пункту 2.1 розділу II посадових інструкцій № 45/3-397 від 31.01.2024; Присяги працівника поліції; недотриманні заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю під час її отримання та здачі до чергової частини 31.07.2024, 01.08.2024, 10.08.2024, 11.08.2024; невикористанні портативного відеореєстратора під час виконання службових обов`язків 20.07.2024, 31.07.2024, 10.08.2024; недослідженні всіх фактичних обставин кримінального правопорушення та незабезпеченні повного, всебічного розслідування кримінального правопорушення під час проведення досудового розслідування у кримінальних провадженнях № 12023041230002524, № 12023041230001149, № 12023041230001811, № 12023041230002629, № 62023240050000177, № 42023042080000139; невиконанні письмових вказівок прокурора у кримінальному провадженні № 12023041230001757, тобто несумлінному, невчасному та невідповідальному виконанні службових повноважень, а також у вчиненні дій, несумісних з вимогами, які пред`являються до професійних і моральних якостей поліцейського, недотриманні принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану, тобто скоєнні проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на працівника поліції основним обов`язкам, підриває довіру до нього як до правоохоронця та носія влади, дискредитує звання поліцейського, враховуючи характер проступку та обставини, за яких він був вчинений, застосовано до слідчого слідчого відділу Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_1  дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції (а.с. 33-36).
Наказом ГУНП від 23 вересня 2024 року № 1023о/с (по особовому складу) звільнено за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) лейтенанта поліції ОСОБА_1 , слідчого слідчого відділу Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, з 23 вересня 2024 року (а.с. 65).
Спірним під час апеляційного перегляду справи є питання  дотримання процедури проведення службового розслідування, доведеності наявності в діях позивача складу дисциплінарного проступку.
Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію»  від 02 липня 2015 року № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII), відповідно до частини першої статті 19 якого у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України "Про оборону України". 
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина друга статті 19 Закону № 580-VIII).
За приписами пункту 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Обсяг основних обов`язків поліцейського визначено  частиною першою  статті 18 Закону № 580-VIII, відповідно до якої поліцейський зобов`язаний:
1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;
3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;
4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;
5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;
6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Дисциплінарний статут Національної поліції України, який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, затверджено Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі – Дисциплінарний статут).
За приписами частини першої статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:
1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;
2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;
3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;
4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;
5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;
6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;
7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;
8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;
9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;
10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;
11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;
12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;
13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;
14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Правила етичної поведінки поліцейських затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України № 1179 від 09 листопада 2016 року, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 06 грудня 2016 року за № 1576/29706, та є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.
Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування. 
Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.
Відповідно до абзаців 2, 3, 6 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України.
За приписами статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Стосовно питання дотримання відповідачем процедури призначення та проведення службового розслідування суд зазначає таке.
Відповідно до частин першої – третьої  статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
З метою належної організації заходів, спрямованих на зміцнення службової дисципліни в діяльності органів та підрозділів Національної поліції України, запобігання надзвичайним подіям за участю поліцейських, упорядкування питань призначення, проведення службових розслідувань за фактами порушення поліцейськими службової дисципліни наказом МВС України від 07 листопада 2018 року № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок №893).
Пунктом 1 розділу ІІ Порядку № 893 встановлено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
За положеннями пункту 2 розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про:
внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення;
повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку;
надходження подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або припису Національного агентства з питань запобігання корупції, в якому міститься вимога щодо проведення службового розслідування з метою виявлення причин та умов, за яких стало можливим учинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону України «Про запобігання корупції»;
ознаки дисциплінарного проступку, що призвів до загибелі або поранення (контузії, травми або каліцтва) поліцейського під час виконання ним службових повноважень;
недотримання підстав та порядку застосування або використання вогнепальної зброї, спеціальних засобів або заходів фізичного впливу;
недотримання норм кримінального процесуального законодавства України під час проведення досудового розслідування;
втрату поліцейським службового посвідчення та спеціального нагрудного знака (жетона), табельної, добровільно зданої чи вилученої зброї або боєприпасів, нагородної зброї, якщо вона зберігалася в територіальному органі поліції чи його територіальному (відокремленому) підрозділі, а також закладі, установі Національної поліції України, що належать до її управління (далі - органі (підрозділ, заклад, установа) поліції), а також втрату спеціальних засобів поліцейським чи відсутність їх в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, матеріалів досудового розслідування, справ оперативного обліку та справ про адміністративні правопорушення, речових доказів, а також тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження;
розголошення конфіденційної, таємної, службової або іншої інформації, яка містить таємницю, що охороняється законом;
порушення законодавства України у сфері фінансово-господарської діяльності органів поліції, а також установ, які належать до сфери управління Національної поліції України, виявлені під час ревізій або перевірок, внутрішніх аудитів;
перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції;
приховування від обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні та адміністративні правопорушення, які були відомі поліцейському, але не отримали реєстраційного номера або не були зафіксовані ним у встановленому законодавством України порядку;
здійснення поліцейським дискримінації за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовною або іншими ознаками в будь-якій формі, а також сексуальних домагань.
За положеннями пункту 4 розділу ІІ Порядку № 893 у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначаються підстава та форма проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо). 
Отже, підстава призначення службового розслідування, зазначена у наказі від 15 серпня 2024 року № 1764, узгоджується із положеннями пункту 2 розділу ІІ Порядку № 893, відповідно до яких службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення; повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку.
Крім того, у наказі зазначено про призначення службового розслідування за відомостями щодо можливого порушення службової дисципліни позивачем та неналежної організації роботи останнього, що призвело до проведення обшуку в рамках проведення досудового розслідування по кримінальному провадженню №42023102090000016. 
Згідно з пунктом 2 розділу VI Порядку № 893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія. 
Частиною першою статті 19 Дисциплінарного статуту встановлено, шо у висновку за результатами службового розслідування зазначаються:
1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;
2) підстава для призначення службового розслідування;
3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;
4) пояснення поліцейського щодо обставин справи;
5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;
6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;
7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;
8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;
10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;
11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Пунктом 4 розділу VI Порядку № 893 передбачено, що в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування:
обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим;
посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення;
пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;
пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;
документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку;
обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України;
причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.
В цьому випадку в описовій частині висновку службового розслідування зазначені обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб учинення дисциплінарного проступку, його наслідки.
Відповідно до пункту 5 розділу VI Порядку № 893 у резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: 
висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено;
вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку;
відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством;
запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.
В цьому випадку у резолютивній частині висновку службового розслідування вказано висновок щодо наявності або відсутності в діянні позивача дисциплінарного проступку, його юридична кваліфікація з посиланням на положення законодавства, вимоги якого порушено; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського.
Стосовно доведеності наявності в діях позивача складу дисциплінарного проступку як підстави для притягнення до дисциплінарної відповідальності  суд зазначає таке.
Порушенням службової дисципліни в спірному випадку висновком службового розслідування визнано недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій, не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно - етичних якостей поліцейського. Така оцінка пов`язана з діями, які були виявлені під час досудового розслідування у межах кримінального провадження № 42023102090000016 та їм надана оцінка під кутом зору дотримання правил службової етики.
Крім того, порушенням службової дисципліни визнано неналежне досудове розслідування у ряді кримінальних проваджень:
- № 12023041230002524 від 03.12.2023 за ч. 4 ст. 185 КК України (крадіжка майна ОСОБА_2 ): Слідчі дії проводились не систематично, а саме 19.12.2023 винесено постанову про визнання речовими доказами, потім 04.03.2024 надано доручення до СКП, після чого слідчі дії не проводились тривалий час;
- № 12023041230001149 від 09.06.2023 за ч. 2 ст. 355 КК України (за зверненням ОСОБА_3 ): Слідчий прийняв до провадження це кримінальне провадження 07.03.2024, однак жодної слідчої дії після прийняття до провадження не проведено, заявника не допитано та не виконані інші необхідні слідчі дії;
- № 12023041230001757 від 31.08.2023 за ч. 4 ст. 185 КК України (за зверненням ОСОБА_4 ): Прокурором Криворізької центральної окружної прокуратури 20.03.2024 надано вказівки в порядку ст. 36 КПК України, які не виконані в повному обсязі. Остання слідча дія у кримінальному провадженні проведена 11.04.2024 (надано доручення в порядку ст. 40 КПК України), при цьому клопотання до суду на проведення тимчасового доступу до банківських установ, зазначене у вказівках прокурора, не здійснено;
- № 12023041230001811 від 12.09.2023 за ч. 4 ст. 185 КК України (за зверненням ОСОБА_5 ): Слідчим проведено останню слідчу дію 08.01.2024 — тимчасовий доступ до банківської таємниці. Відсутній аналіз вилученої інформації;
- № 12023041230002629 від 27.12.2023 за ч. 4 ст. 185 КК України (за зверненням ОСОБА_6 щодо крадіжки мобільного телефону та грошових коштів): Остання слідча дія проведена 04.03.2024. Не проведено всі можливі слідчі (розшукові) дії, а саме слідчий не звернувся до суду з клопотанням про встановлення місцезнаходження викраденого телефону;
- № 62023240050000177 від 23.06.2023 за ч. 5 ст. 407 КК України (за фактом неприбуття з відпустки до військової частини військових): Не проведено всі можливі слідчі (розшукові) дії;
- № 42023042080000139 від 17.10.2023 за ч. 4 ст. 185 КК України (за фактом крадіжки майна, належного ОСОБА_7 ): Слідчим проведено останню слідчу дію 26.10.2023, тривалий час слідчі (розшукові) дії не проведено, процесуальне рішення не прийнято.
Дисциплінарною комісією за результатами вивчення матеріалів зазначених кримінальних проваджень стан їх досудового розслідування визнано незадовільним.
Наступним порушенням службової дисципліни висновком службового розслідування зазначено невикористання позивачем бодікамери 20.07.2024, 31.07.2024 та 10.08.2024 під час здійснення виїздів на місця подій за повідомленням про кримінальні правопорушення.
Так, записами у книзі нарядів Криворізького РУП ГУНП № 103 підтверджено, що лейтенант поліції ОСОБА_1 у зазначені дні ніс службу в добовому наряді у складі слідчо-оперативної групи, здійснював виїзди на місця подій за повідомленнями про кримінальні правопорушення (ЄО Криворізького РУП ГУНП від 20.07.2024 № 17533, № 17556, від 31.07.2024 № 18748, № 18848, від 10.08.2024 № 19790, № 19865).
Відповідно до журналу обліку видачі, повернення портативного відеореєстратора та карт пам`яті, копіювання цифрової інформації Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області № 108, лейтенант поліції ОСОБА_1 : 20.07.2024 отримав портативний відеореєстратор “Motorola VB 400” № 799990; 31.07.2024 отримав “Motorola VB 400” № 799848; 10.08.2024 отримав “Motorola VB 400” № 797652.
За повідомленням начальника СІП Криворізького РУП ГУНП від 23.08.2024 (вих. ВП № 45/4-5376) лейтенантом поліції Романенком Є.Д. відеозаписи на отримані портативні відеореєстратори не здійснювались, і відповідна інформація на сервері для зберігання відеоданих відсутня.
Відтак, є доведеним порушення ОСОБА_1 вимог пункту 5 розділу II Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 № 1026.
Також дисциплінарної комісією встановлено порушення позивачем порядку дій та заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю і боєприпасами під час їх отримання та здачі до чергової частини.
Це порушення установлено, зокрема, переглядом дисциплінарною комісією відеозаписів з відеокамери, встановленої у кімнаті приймання та здачі зброї Криворізького РУП ГУНП, за 31.07.2024, 01.08.2024, 10.08.2024 та 11.08.2024, про що свідчить акт перегляду відеозаписів від 06.09.2024 № 33/2-953, який наявний в матеріалах службового розслідування.
Отже, порушенням службової дисципліни в спірному випадку висновком службового розслідування визнано недотримання під час виконання своїх службових повноважень вимог законодавства та загальновизнаних етичних норм поведінки, несумлінне, некомпетентне, нерезультативне та невідповідальне виконання службових повноважень та професійних обов`язків, порушення відомчих нормативно-правових актів, які регулюють діяльність органів Національної поліції, зокрема, в частині невикористання позивачем бодікамери 20.07.2024, 31.07.2024 та 10.08.2024 під час здійснення виїздів на місця подій за повідомленням про кримінальні правопорушення, порушення позивачем порядку дій та заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю і боєприпасами під час їх отримання та здачі до чергової частини, а також неналежне досудове розслідування у ряді кримінальних проваджень.
Доводи позивача, що матеріали службового розслідування не містять достатніх даних, які б свідчили про порушення позивачем вимог наказу МВС України від 01.02.2016 № 70 «Про затвердження Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю», спростовані актом перегляду дисциплінарною комісією відеозаписів з відеокамери, встановленої у кімнаті приймання та здачі зброї Криворізького РУП ГУНП за 31.07.2024, 01.08.2024, 10.08.2024 та 11.08.2024, від 06.09.2024 № 33/2-953.
Також є незмістовними доводи позивача про те, що ним використовувались портативні відеореєстратори під час виконання службових обов`язків 20.07.2024, 31.07.2024, 10.08.2024, оскільки жодних викликів поліції чи порушення громадян у час його чергування (патрулювання) не було, адже ці доводи спростовані записами у книзі нарядів Криворізького РУП ГУНП № 103, якими підтверджено, що лейтенант поліції ОСОБА_1 у зазначені дні ніс службу в добовому наряді у складі слідчо-оперативної групи, здійснював виїзди на місця подій за повідомленнями про кримінальні правопорушення (ЄО Криворізького РУП ГУНП від 20.07.2024 № 17533, № 17556, від 31.07.2024 № 18748, № 18848, від 10.08.2024 № 19790, № 19865). 
Стосовно незабезпечення повного, усебічного розслідування кримінального правопорушення у кримінальних провадженнях № 12023041230002524, 12023041230001149, 12023041230001811, 12023041230002629, 62023240050000177, 42023042080000139, не виконання письмових вказівок прокурора у кримінальному провадженні № 12023041230001757 апелянт  вказує, що усі зазначені кримінальні провадження внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань у 2023 році та мають статус «фактових», тобто таких, у яких жодній особі не повідомлено про підозру, суд зазначає, що ця обставина, як й відсутність досвіду, не дає підстави слідчому не здійснювати слідчих дій у кримінальних провадженнях, адже ці є безпосереднім обов`язком слідчого.
Частиною першою статті 38 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII (далі - Закон № 1700-VII) встановлено, що особи, зазначені у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, під час виконання своїх службових повноважень зобов`язані неухильно додержуватися вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки, бути ввічливими у стосунках з громадянами, керівниками, колегами і підлеглими.
За положеннями частини першої статті 42 Закону № 1700-VII особи, зазначені у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, сумлінно, компетентно, вчасно, результативно і відповідально виконують службові повноваження та професійні обов`язки, рішення та доручення органів і осіб, яким вони підпорядковані, підзвітні або підконтрольні, не допускають зловживань та неефективного використання державної і комунальної власності.
Положення статей 8, 18 Закону № 580-VIII та Правил етичної поведінки поліцейських покладають на поліцейського обов`язок бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника поліції, статутів, наказів, норм моралі, етичної поведінки поліцейських.
Виходячи з правового регулювання спірних відносин, позивач у силу своїх службових обов`язків був зобов`язаний не допускати вчинення дій та зв`язків, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції, інших відносин, які носять корисливий або протиправний характер.
З огляду на встановленні службовим розслідуванням обставини, а також приймаючи до уваги вищенаведені норми права, суд доходить до висновку,  що відповідачем правильно кваліфіковано дії позивача як вчинення дисциплінарного проступку.
В цьому випадку підставою для накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції слугували вчинені останнім грубі порушення Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту, Присяги працівника поліції, Правил етичної поведінки поліцейських, інших нормативно-правових актів, які регулюють питання проходження служби в поліції,  що виразилось у скоєнні проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Порушенням службової дисципліни в спірному випадку висновком службового розслідування визнано недотримання під час виконання своїх службових повноважень вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки.
Поняття «службова дисципліна» включає у себе не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника поліції
Оскільки матеріалами службового розслідування доведено факт порушення позивачем службової дисципліни, то є правильним висновок суду першої інстанції, що при прийнятті оскаржуваних наказів відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та в спосіб, встановлений законом.
Поведінка працівника поліції має ґрунтуватися на етичних, правових та службово-дисциплінарних нормах поведінки, порушення яких утворює факт вчинення дисциплінарного проступку.
Суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що аналіз зібраних та досліджених судом доказів повністю підтверджує правильність висновків службового розслідування та власне факт порушення позивачем службової дисципліни внаслідок перебування на службі в стані алкогольного сп`яніння.
Прийнята позивачем при вступі на службу в поліції присяга відповідно до статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» передбачає взяття на себе обов`язків поваги та охорони прав і свобод людини, честі держави, несення високого звання поліцейського з гідністю та сумлінного виконання своїх службових обов`язків.
За правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 21 вересня 2018 року у справі № 824/227/17-а, від 08 серпня 2019 року у справі № 824/1015/16-а у подібних правовідносинах, в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги поліцейського. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. Присяга має правову природу одностороннього, індивідуального, публічно-правового характеру, конституційного зобов`язання поліцейського. Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.
Поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби.
Суд зазначає, що з огляду на встановленні службовим розслідуванням обставини, а також приймаючи до уваги вищенаведені норми права,  у спірному випадку відповідачем правильно кваліфіковано дії позивача як вчинення дисциплінарного проступку
Службовим розслідуванням встановлено, зокрема, що позивач своїми діями дискредитував звання поліцейського; вчинені ним проступки самі по собі або у сукупності підривають довіру та авторитет Національної поліції України і їх працівників в очах громадськості і є несумісним із подальшим проходженням служби, що зумовлює застосування до поліцейського, який вчинив діяння, несумісне з посадою, найсуворішого типу стягнення звільнення зі служби.    
Доводи апелянта, що висновок службового розслідування містить посилання на наявність кримінального провадження № 42023102090000016, в той час як доказів на підтвердження доведення вини позивача за результатами розслідування на момент накладення дисциплінарного стягнення не надано, суд відхиляє з таких підстав.
Кримінальне провадження, що проводиться відносно позивача, не виключає наявності у діях позивача одночасно складу дисциплінарного проступку та не позбавляє відповідача можливості накладення дисциплінарного стягнення за його вчинення, оскільки матеріалами службового розслідування підтверджено, що звільнення позивача зі служби за порушення службової дисципліни не пов`язане із вчиненням злочину. 
Відтак, наявність чи відсутність вироку в кримінальній справі не впливає на оцінку дисциплінарного проступку, вчинення якого доведене матеріалами службового розслідування.
Зазначені вище обставини дають підстави вважати, що позивачем вчинено проступок, що є несумісним з подальшим проходженням служби.
Доводи позивача стосовно незаконності звільнення його зі служби в поліції через недоведеність вчинення ним дій, за які  відкрите кримінальне провадження, не може ототожнюватися з відсутністю в його діях порушення службової дисципліни та Правил етичної поведінки поліцейського, а тому звільнення позивача зі служби в поліції за порушення службової дисципліни здійснено правомірно.
Наявність чи відсутність вироку в кримінальному провадженні не впливає на оцінку дисциплінарного проступку, вчинення якого доведене матеріалами службового розслідування. При цьому, факт вчинення встановлених розслідуванням дій підриває авторитет і довіру до поліції  як органу,  який покликаний захищати життя, здоров`я, права і свободи громадян, власність, інтереси суспільства і держави від протиправних посягань.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у справі №817/1303/16 від 11 квітня 2018 року.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини не є порушенням статті 6 Конвенції притягнення особи до дисциплінарної відповідальності на основі відомостей про факти, що встановлені у кримінальному провадженні, якщо такі відомості аналізувалися під кутом зору правил службової етики, навіть якщо особа була у кримінальному провадженні виправданою (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 6 жовтня 1982 року у справі «X. v. Austria» про неприйнятність заяви№ 9295/81) чи таке провадження було закрите (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 7 жовтня 1987 року у справі «С. v. the United Kingdom» про неприйнятність заяви№ 11882/85). Більше того, гарантована п. 2 ст. 6 Конвенції презумпція невинуватості застосовується до процедури, яка за своєю суттю є кримінальною, і в межах якої суд робить висновок про вину особи саме у кримінально-правовому сенсі (рішення Європейського суду з прав людини від 11 лютого 2003 року у справі «Ringvold v. Norway», заява № 34964/97). Відтак, зазначена гарантія не може бути поширена на дисциплінарні й інші провадження, які згідно з п. 1 ст. 6 Конвенції охоплюються поняттям спору щодо прав та обов`язків цивільного характеру.
Таким чином, рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності ґрунтується на самостійних правових підставах, а не на матеріалах кримінального провадження.
Посилання апелянта на неврахування судом першої інстанції висновків Верховного Суду, приведених в апеляційній скарзі, суд відхиляє через відмінність фактичних обставин у приведених позивачем справах та у справі, що переглядається зараз.
Також суд відхиляє аргумент апелянта про те, що позивача було застосовано найсуворіший вид дисциплінарного стягнення, без співставлення тяжкості допущених позивачем порушень службової дисципліни, без врахування даних, що його характеризують, та вважає, що такий вид стягнення не є співмірним. 
Дійсно, застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням відповідних обставин і не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Таких висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 07 березня 2019 року в справі № 819/736/18, від 19 травня 2022 року в справі №480/4079/18.
Оскільки матеріалами службового розслідування доведено факт порушення позивачем службової дисципліни, тому при прийнятті оскарженого наказу відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та в спосіб, встановлений законом.
За таких обставин суд доходить до висновку, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що висновком службового розслідування доведено вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни, що свідчить про його низькі морально-ділові якості, що суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського, і у цьому випадку такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях позивача ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни, тому саме за скоєння дисциплінарного проступку до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції. 
З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.
Оскільки ця справа стосується питання прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, а позивач не є службовою особою, яка у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займає відповідальне та особливо відповідальне становище, ця справа є справою незначної складності у розумінні п. 1 ч. 6 ст. 12 КАС України, судове рішення суду апеляційної інстанції згідно з п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України не підлягає оскарженню в касаційному порядку. 
Керуючись ст. ст. 6, 7, 8, 9, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 травня 2025 року в справі № 160/29195/24 залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 травня 2025 року в справі № 160/29195/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати ухвалення 22 вересня 2025 року та відповідно п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених цим пунктом.
Повне судове рішення складено 22 вересня 2025 року.
   
             Суддя-доповідач                                                                      В.А. Шальєва 

                               суддя                                                                      С.М. Іванов 

                               суддя                                                                      В.Є. Чередниченко