ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2025 року	Львів	Справа № 380/17637/24 пров. № А/857/29434/25	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючий-суддя                                         Довга О.І.,
суддя                                                            Запотічний І.І.,
суддя                                                            Шинкар Т.І.

секретар судового засідання                              Слободян І.М. 

за участю:
представник позивача                                        Фостяк А.Я.
представник відповідача                              Лиса Н.В.  

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 18 червня 2025 року у справі № 380/17637/24 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу (головуючий-суддя Кузан Р.І.., м.Львів, рішення проголошено 18.06.2025 о 11:10:39, повне судове рішення складено 30.06.2025),-
В С Т А Н О В И В:
19.08.2024 ОСОБА_1 (далі – ОСОБА_1 , позивач) звернувся в суд першої інстанції з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області (далі – ГУ НП у Львівській області, відповідач), в якому просив:
- визнати протиправним і скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 18.06.2024 №333 о/с «Про особовий склад» в частині переміщення майора поліції ОСОБА_1 на посаду інспектора взводу №3 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області;
- визнати протиправним і скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 29.07.2024 №2925 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників ГУНП у Львівській області» в частині застосування до інспектора взводу №3 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення - звільнення зі служби в поліції;
- визнати протиправним і скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 09.08.2024 №472 о/с «Про особовий склад»;
- поновити ОСОБА_1 на посаді інспектора відділу реагування патрульної поліції Червоноградського районного відділу поліції ГУНП з 19.06.2024;
- стягнути з Головного управління Національної поліції у Львівській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 10.08.2024 по момент винесення рішення судом.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що наказом ГУ НП у Львівській області від 18.06.2024 №333 о/с «Про особовий склад» його протиправно переміщено на посаду інспектора взводу №3 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП. Наголошував на тому, що жодної згоди на призначення (переміщення) на посаду інспектора взводу №3 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП позивач не давав, відповідного рапорту не писав.
Позивач також зазначав, що відповідно до Положення про підрозділи поліції особливого призначення комплектування підрозділів поліцейськими та працівниками на посади відповідно до штату здійснюється на добровільних засадах з дотриманням вимог Закону, з урахуванням рівня їх фізичної підготовки, здатності за своїми діловими, професійними, моральними якостями, освітнім і кваліфікаційним рівнем, станом здоров`я забезпечувати виконання покладених на поліцію завдань та функцій. Відповідачем вказані приписи Положення не враховано, відтак протиправно переміщено позивача на посаду, яка входить у штат підрозділу поліції особливого призначення. 
Позиція позивача зводилась до того, що його фактично звільнено з посади, на яку було переміщено незаконно, без його добровільної згоди, права вибору іншої вакантної посади, а також без врахування рівня фізичної підготовленості, здатності за своїми діловими, професійними, моральними якостями, освітнім і кваліфікаційним рівнем та станом здоров`я забезпечувати виконання завдань та функцій, покладених на БПОП «КОРД».
Порушення процедури комплектування підрозділу поліції особливого призначення, а саме призначення поліцейського на посаду без його згоди та без врахування рівня його професійних та ділових якостей, а також стану здоров`я, не може свідчити про вчинення таким поліцейським прогулу у разі відсутності його на роботі, оскільки притягнення до дисциплінарної відповідальності за неналежне виконання службових обов`язків можливе лише, якщо такі обов`язки покладені на особу законно.
На підставі вказаних доводів позивач вважав своє звільнення незаконним.
Ухвалою від 16.12.2024, яка залишена без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 18.02.2025, клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду задоволено, адміністративний позов ОСОБА_1 в частині позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування наказу ГУ НП у Львівській області від 18.06.2024 №333 о/с «Про особовий склад», в частині переміщення ОСОБА_1 на посаду інспектора взводу №3 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП, залишено без розгляду.
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 18 червня 2025 року у задоволені позову відмовлено.
Згідно висновків суду першої інстанції позивач не оскаржив наказ ГУ НП у Львівській області від 19.06.2024 № 333 о/с в частині переведення його на посаду інспектора взводу 3 роти 2 батальйону поліції особливого призначення   Корпус оперативно-раптової дії  (стрілецький) ГУНП та звільнення з посади інспектора відділу реагування Червоноградського районного відділу поліції ГУНП у встановлений строк, та не виконував його без поважних причин, не виходив на службу у робочі дні. Такі дії очевидно свідчать про порушення позивачем службової дисципліни, зокрема вимог п.1 ч.1  ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», щодо неухильного дотримання положень  Конституції України, законів України та нормативно-правових актів, які регламентують діяльність поліції, пунктів 1, 4, 5, 8 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, підпункту 1.1 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування» та п. 1 та п.3 Внутрішнього розпорядку дня поліцейських та працівників поліції (окрім державних службовців) апарату ГУНП, територіальних (відокремлених) та окремих підрозділів Головного управління Національної поліції у Львівській області.
Не погоджуючись рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, покликаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити.
Доводи скарги зводяться до того, що, на думку позивача, суду першої інстанції не встановив правомірність дій відповідача під час реорганізації установи, внаслідок якої, на підставі відповідного наказу, скорочуються посади в органі чи окремому підрозділі органу (закладу, установи) поліції, тобто на відповідність дій положенням статтей 65, 68 Закону України «Про Національну поліцію». Зазначає, що  згода поліцейського на його переміщення відповідно до статті 68 Закону України «Про Національну поліцію» є обов`язковою умовою для здійснення переміщення поліцейського на іншу посаду, зокрема, у зв`язку зі скороченням штатів або реорганізацією. Позивачу не пропонувалась конкретна посада в органах поліції і погодження позивача (згода) на нову посаду також не з`ясовувалось. Матеріали службового розслідування не місять доказів належного повідомлення про ознайомлення позивача з наказом про переміщення на іншу посаду. Тобто обов`язку приступити до виконання службових обов`язків за новою посадою у позивача не виникло.
Позивач наголошує на тому, що фактично позивача звільнено за прогули з посади, на яку було переміщено незаконно, без його згоди, права вибору іншої вакантної посади замість скороченої, наявності на утриманні батька-інваліда та без врахування рівня фізичної підготовленості, здатності за своїми діловими, професійними, моральними якостями, освітнім і кваліфікаційним рівнем, станом здоров`я забезпечувати виконання завдань та функцій, покладених на БПОП «КОРД» ГУНП. Вважає, що оскільки наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 18.06.2024 №333 о/с «Про особовий склад» в частині переміщення майора поліції ОСОБА_1 на посаду інспектора взводу №3 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП прийнято відповідачем без належних правових підстав та з порушенням норм Закону України «Про Національну поліцію», застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції за період такого переміщення є неправомірним.
На апеляційну скаргу відповідач подав відзив, в якому проти  вимог скарги заперечує, просить апеляційний суд відмовити у задоволенні вимог позивача.
ГУ НП у Львівській області зазначає, що з 19.06.2024 (дата ознайомлення з наказом про переміщення) по 19.08.2024 (дата звернення позивача до суду), позивач не вчиняв дії, спрямовані на доведення незаконності наказу про його переміщення, або інші дії, які б вказували на поважність причин відсутності на службі, та які ГУНП у Львівській області могло взяти до уваги при вирішенні питання про застосування та реалізацію дисциплінарного стягнення. Відповідач переконаний у правомірності прийнятого ним рішення про звільнення позивача з роботи з урахуванням того, що останній систематично не з`являвся на службу без поважних на те причин.
У судовому засіданні представник позивача підтримує вимоги апеляційної скарги.
Представник відповідача проти вимог скарги заперечує.
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення позивача та представників учасників справи, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку про те, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з огляду на наступне.
Апеляційним судом з`ясовано, що ОСОБА_1 з листопада 2015 року проходив службу на різних посадах в підрозділах Національної поліції України, з січня 2021 року призначений на посаду інспектора відділу реагування патрульної поліції Червоноградського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області.
Наказом Голови Національної поліції України від 07.06.2024 №615 «Про затвердження Переліку змін в штатах Національної поліції» внесені зміни у штатах Національної поліції, згідно з яким у ГУНП у Львівській області 698 посад скорочено та уведено 698 посад, 3 з яких уведено в секторі ювенальної превенції, що створюється, 397 в Батальйоні поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький), що створюється та 298 в Батальйоні поліції особливого призначення, який створюється у зв`язку з реорганізацією Полку поліції особливого призначення.
Відповідно до наказу НПУ № 615 у відділі реагування патрульної поліції Червоноградського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області скорочується одна посада інспектора.
Позивача 14.06.2024 попереджено про скорочення посади інспектора відділу реагування патрульної поліції Червоноградського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області та про можливе наступне звільнення зі служби в поліції у зв`язку із скороченням штатів або проведенням організаційних заходів.
Згідно з доповідною запискою начальника Червоноградського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області полковника поліції Ігоря Підлужного від 13.06.2024 для комплектування новоствореного підрозділу, Червоноградським районним відділом поліції ГУНП у Львівській області виділено 19 поліцейських із розрахунку 10 % від загальної чисельності підрозділу, з яких 7 поліцейських виявило бажання щодо подальшого проходження служби у вищезазначеному підрозділі.
До складу Батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області начальником Червоноградського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області запропоновано для призначення майора поліції ОСОБА_1 , інспектора відділу реагування патрульної поліції Червоноградського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області, який проходив службу у Збройних Силах України на посадах стрільця. 
Заступник начальника ГУНП у Львівській області 14.06.2024 вніс начальнику ГУНП у Львівській області подання, в якому порушив клопотання про призначення позивача на посаду інспектора взводу №3 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області відповідно до підпункту 3 пункту 2 частини другої та частини восьмої статті 65 Закону №580. Подання обґрунтоване необхідністю формування особового складу новоствореного батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативної дії» (стрілецький) зі штатною чисельністю 397 посад, пропозиціями доповідної записки начальника Червоноградського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області з цього питання. Як правову підставу для реалізації подання вказано норми ст.ст.12, 18 Закону України «Про Національну безпеку України», ст.ст.23, 24, 65 Закону України «Про Національну поліцію» в контексті підстав переміщення поліцейських, у тому числі для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби, а також їх обов`язку проходити службу там, де це викликано інтересами служби і обумовлено наказами керівника органу поліції, до повноважень якого належить право призначення на посаду та звільнення з посади.
Наказом ГУНП у Львівській області № 333 о\с від 18.06.2024 майора поліції ОСОБА_1 переміщено відповідно до пункту 4 статті 68, підпункту 3 пункту 2 частини 1 та частини 8 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію» у зв`язку зі скороченням штатів або проведенням реорганізації на посаду інспектора взводу №3 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області, звільнивши його з посади інспектора відділу реагування патрульної поліції Червоноградського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області, з 19 червня 2024 року, встановивши посадовий оклад у розмірі 2400 гривень та надбавку за специфічні умови проходження служби в поліції у розмірі 40 відсотків.
Надалі, до ГУНП у Львівській області надійшли рапорти командира БПОП «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області майора поліції ОСОБА_2 , з приводу можливого порушення службової дисципліни зі сторони окремих працівників вказаного підрозділу, а саме інспектора взводу № 3 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області майора поліції ОСОБА_1 , який 24.06.2024, 25.06.2024, 26.06.2024, 01.07.2024, 02.07.2024, 03.07.2024, 04.07.2024, 08.07.2024, 09.07.2024, 10.07.2024, 11.07.2024, 15.07.2024, 16.07.2024, 17.07.2024, 18.07.2024, 22.07.2024 з 09:00 по 18:00, 28.06.2024, 05.07.2024, 12.07.2024, 19.07.2024 з 09:00 до 16:45 та 23.07.2024 з 09:00 до 13:00 був відсутній на службі з невідомих причин.
Наказом ГУ НП у Львівській області від 01.07.2024 № 2501 призначено службове розслідування у формі письмового провадження за фактом можливих порушень службової дисципліни, допущених окремими працівниками батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУ НП у Львівській області.
Наказом ГУНП у Львівській області від 12.07.2024 № 2699 продовжено строк службового розслідування розпочатого за фактами неналежного виконання службових обов`язків окремими працівниками БПОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП у Львівській області, призначеного наказом ГУНП у Львівській області від 01.07.2024 № 2501, до 30.07.2024.
23.07.2024 начальником ГУНП у Львівській області затверджено висновок службового розслідування за фактом грубого порушення службової дисципліни працівниками БПОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП у Львівській області (далі – Висновок службового розслідування).
Наказом ГУНП у Львівській області № 2925 від 29.07.2024 «Про застосування дисциплінарного стягнення до окремих працівників ГУНП у Львівській області» за грубе порушення службової дисципліни, основних обов`язків поліцейського, передбачених пунктом 1 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», щодо неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та нормативно-правових актів, які регламентують діяльність поліції, пунктів 1, 4, 5, 8 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, підпункту 1.1 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування» № 1470 від 27.04.2023 та п. 1 та п.3 Внутрішнього розпорядку дня поліцейських та працівників поліції (окрім державних службовців) апарату ГУНП, територіальних (відокремлених) та окремих підрозділів Головного управління Національної поліції у Львівській області, затвердженого наказом Головного управління Національної поліції у Львівській області від 25.11.2022 № 3343, на підставі п. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, застосовано до інспектора взводу № 3 роти № 2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення звільнення із служби в поліції.
Наказом ГУНП у Львівській області № 472 о/с від 09.08.2024 ОСОБА_1 звільнено зі служби з поліції відповідно до Закону «Про Національну поліцію» за пунктом 6 статті 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).
Позивач не погодився з наказами відповідача, та подав до суду позов.
Перевіряючи правильність висновків суду першої інстанції апеляційний суд зазначає наступне.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських та порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон №580-VIII).
Частинами 1,2 ст.19 Закону №580-VIII визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Згідно п.6 ч.1 ст.77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення (ч.2 ст.77 Закону №580-VIII).
День звільнення вважається останнім днем служби (ч.3 ст.77 Закону №580-VIII).
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України №2337-VIII від 15.03.2018 (далі - Дисциплінарний статут).
Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, осіб, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, співробітників Служби судової охорони та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Нормою ч.1 ст.1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (ч.2 ст.1 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Статтею 11 Дисциплінарного статуту встановлено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ст.12 Дисциплінарного статуту).
Частинами 1,2,3 ст.13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється (ч.5 ст.13 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до ч.1 ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків (ч.2 ст.14 Дисциплінарного статуту).
Частиною 3 ст.14 Дисциплінарного статуту встановлено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Згідно ч.4 ст.14 Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою (ч.6 ст.14 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до ст.18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.
Відповідно до ч.1 ст.19 Дисциплінарного статуту, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку (ч.2 ст.19 Дисциплінарного статуту).
Частиною 3 ст.19 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Згідно з частиною 7 ст.19 Дисциплінарного статут встановлено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (ч.8 ст.19 Дисциплінарного статуту).
Законом України «Про внесення змін до законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану» від 15.03.2022 №2123-IX, який набрав чинності 01.05.2022, Дисциплінарний статут Національної поліції України, доповнено розділом V «Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану».
Статтею 26 Дисциплінарного статуту встановлено, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.
Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.
Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа).
Службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів. До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні чи на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров`я, розташованих на підконтрольних органам державної влади територіях (ч.3 ст.26 Дисциплінарного статуту).
За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, висновок не складається, а обставини вчинення дисциплінарного проступку відображаються в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності або в довідці про відсутність в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку (ч.5 ст.26 Дисциплінарного статуту).
Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, днем завершення службового розслідування є день підписання наказу про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності або довідки про відсутність в діях поліцейського дисциплінарного проступку, яка підлягає реєстрації в органі поліції (ч.6 ст.26 Дисциплінарного статуту).
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 № 893 «Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України».
Цей Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.
Згідно з п.1 розд.ІІ цього Порядку службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
За змістом п.1 розд.V Порядку проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Відповідно до п.4 розд.V Порядку службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Пунктом 13 розд.V Порядку передбачено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.
За змістом пункту 1 розділу VІІ Порядку у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Аналіз наведених норм вказує на те, що дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто у разі недотримання чи неналежного дотримання службової дисципліни.
Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно - щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.
Висновок службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку, тобто повинні бути встановлені обставини, за яких особа скоїла дисциплінарний проступок або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни та має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку.
Водночас, підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні поліцейським службової дисципліни. Такими обставинами є лише фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діяннях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків і причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.
В ході проведеного службового розслідування, призначеного за фактом відсутності з невідомих причин окремих працівників батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП у Львівській області, в тому числі і ОСОБА_1 , також встановлено, що останній 24.06.2024, 25.06.2024, 26.06.2024, 01.07.2024, 02.07.2024, 03.07.2024, 04.07.2024, 08.07.2024, 09.07.2024, 10.07.2024, 11.07.2024, 15.07.2024, 16.07.2024, 17.07.2024, 18.07.2024, 22.07.2024 з 09:00 по 18:00, 28.06.2024, 05.07.2024, 12.07.2024, 19.07.2024 з 09:00 до 16:45 та 23.07.2024 з 09:00 до 13:00, був відсутній на службі з невідомих причин та не виходив на зв`язок з керівництвом батальйону, на неодноразові телефонні дзвінки не відповідав.
Водночас, у зв`язку з невиходом на службу позивачем у вищезазначений період часу працівниками БПОП «КОРД» (стрілецький) ГУНП у Львівській області, складено акти про відсутність майора поліції ОСОБА_1 на службі (№ 26/35/05-2024 від 25.06.2024, № 44/35/05-2024 від 26.06.2024, № 58/35/05-2024 від 27.06.2024,  № 68/35/05-2024 від 28.06.2024, № 98/35/05-2024 від 02.07.2024, № 115/35/05-2024 від 03.07.2024, № 126/35/05-2024 від 04.07.2024, № 150/35/05-2024 від 05.07.2024, № 181/35/05-2024 від 08.07.2024, № 194/35/05-2024 від 09.07.2024, № 207/35/05-2024 від 10.07.2024, № 240/35/05-2024 від 10.07.2024, № 260/35/05-2024 від 12.07.2024, № 264/35/05-2024 від 12.07.2024, № 362/35/05-2024 від 16.07.2024, № 378/35/05-2024 від 17.07.2024, № 401/35/05-2024 від 18.07.2024, № 418/35/05-2024 від 19.07.2024, 443/35/05-2024 від 22.07.2024, 450/35/05-2024 від 22.07.2024, № 479/35/05-2024 від 23.07.2024), у вказаний період часу, згідно з відомостями сервісу зберігання медичних даних «Helsi» на лікарняному не перебував.
Зазначені вище обставини й стали підставою для прийняття оскаржуваних наказів про звільнення позивача з служби в поліції.
Разом з тим, як з`ясовано судом зі змісту позовної заяви та апеляційної скарги, позивач не заперечує своєї відсутності на службі, однак пояснює це своєю незгодою з наказом ГУ НП у Львівській області від 19.06.2024 № 333 о/с в частині переведення його на посаду інспектора взводу 3 роти 2 батальйону поліції особливого призначення Корпус оперативно-раптової дії (стрілецький) ГУНП та звільнення з посади інспектора відділу реагування Червоноградського районного відділу поліції ГУНП.
Апеляційний суд звертає увагу на те, що до моменту прийняття відповідачем наказу про звільнення позивача зі служби, останній не вчиняв жодних дій щодо оскарження наказу в частині його переведення на іншу посаду. Таким чином, підстав для його невиконання у позивача не було. Покликання  позивача на ст. 8 Закону України «Про Національну поліцію», й зокрема, на те, що поліцейському заборонено виконувати злочинні чи явно незаконні розпорядження та накази, як правильно зазначено судом першої інстанції, є необґрунтованими та безпідставними, оскільки наказ ГУ НП у Львівській області від 19.06.2024 № 333 о/с на дату виникнення спірних правовідносин, а також на дату розгляду справи є чинним, а тому обов`язковим для виконання.
Тільки подавши цей позов позивач вжив заходів для оскарження наказу щодо свого переведення заявивши відповідну вимогу у суді. Разом з тим, як уже згадувалось вище ухвалою від 16.12.2024, яка залишена без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 18.02.2025, клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду задоволено, адміністративний позов ОСОБА_1 в частині позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування наказу ГУ НП у Львівській області від 18.06.2024 №333 о/с «Про особовий склад», в частині переміщення ОСОБА_1 на посаду інспектора взводу №3 роти №2 батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУНП, залишено без розгляду. Касаційне оскарження не здійснювалось.
Аналізуючи зміст позовних вимог та вимог апеляційної скарги апеляційний суд зазначає, що підставою для оскарження звільнення з роботи позивач покликається на неправомірне переведення на іншу посаду, порушення порядку такого переведення. З урахуванням відсутності відповідного рішення суду щодо протиправності такого переведення апеляційний суд не погоджується з позицією позивача, що він мав об`єктивні причини не з`являтись на службу та не виконувати покладені на нього обов`язки. Такі дії очевидно свідчать про порушення позивачем службової дисципліни, зокрема вимог п.1 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», щодо неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та нормативно-правових актів, які регламентують діяльність поліції, пунктів 1, 4, 5, 8 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, підпункту 1.1 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування» та п. 1 та п.3 Внутрішнього розпорядку дня поліцейських та працівників поліції (окрім державних службовців) апарату ГУНП, територіальних (відокремлених) та окремих підрозділів Головного управління Національної поліції у Львівській області.
Отже, оскаржувані накази № 2925 від 29.07.2024 та № 472 о/с від 09.08.2024 в частині звільнення позивача зі служби в поліції прийняті в межах компетенції відповідача та є обґрунтованими. Матеріалами справи підтверджено правомірність спірних наказів, а наведені позивачем аргументи не дають суду підстав для їх скасування.
Відповідно до ч.1-3 ст.242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Положеннями ст. 90 КАС України, визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції порушень норм матеріального і процесуального права при вирішенні справи не допустив, а наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують. За таких обставин, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.
За правилами ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України перерозподіл судових витрат не здійснюється.
Керуючись ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд апеляційної інстанції, -
П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 18 червня 2025 року у справі № 380/17637/24 –  без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України.  

Головуючий суддя	 	О. І. Довга 	
судді	 	І. І. Запотічний 	
 	 	Т. І. Шинкар  	
Повне судове рішення складено  06.11.25