ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 жовтня 2025 року 
м. Київ

справа № 140/12559/23
адміністративне провадження № К/990/19014/24 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Яковенка М. М.,
суддів - Васильєвої І. А., Шишова О. О.,
розглянувши у порядку письмового провадження в касаційній інстанції адміністративну справу № 140/12559/23
за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТЕМФОРТ» до Волинської митниці про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів, 
за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «ТЕМФОРТ» на постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду (склад колегії суддів: Кузьмич С. М., Глушко І. В., Матковська З. М.) від 15 квітня 2024 року,
УСТАНОВИВ:
І. РУХ СПРАВИ
1. У червні 2023 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ТЕМФОРТ» (далі - ТОВ «ТЕМФОРТ») звернулося до суду з адміністративним позовом до Волинської митниці, в якому просило визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA205140/2023/000199/2 від 10 квітня 2023 року, № UA205140/2023/000219/2 від 14 квітня 2023 року, № UA205140/2023/000235/2 від 21 квітня 2023 року, №  UA205140/2023/000262/2 від 28 квітня 2023 року.
2. Підставою для звернення до суду слугувала незгода позивача з рішеннями Волинської митниці про коригування митної вартості імпортованого товару (м`ясних продуктів). Позивач вказував, що надані до митного оформлення документи у своїй сукупності підтверджували заявлену митну вартість та її складові частини, не містили розбіжностей, а зазначені в цих документах відомості були достовірними. 
Позивач також посилався на приписи частини п`ятої статті 53 Митного кодексу України (далі - МК України) та зауважував, що оскільки подані до митного оформлення документи у повній мірі підтверджували числові значення митної вартості товару, підстав для витребування додаткових документів у відповідача не існувало.
Окремо позивач також звертав увагу й на те, що оскаржувані рішення прийняті з порушеннями вимог МК України, оскільки не містять наявної в митного органу інформації, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішень про коригування митної вартості, заявленої декларантом. Окрім того, в оскаржуваних рішеннях відсутнє належне обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митницею, та фактів, які вплинули на таке коригування.
3. Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 21 грудня 2023 року позов задоволено.
Визнано протиправними та скасовано рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів № UA205140/2023/000199/2 від 10 квітня 2023 року, №  UA205140/2023/000219/2 від 14 квітня 2023 року, № UA205140/2023/000235/2 від 21 квітня 2023 року, № UA205140/2023/000262/2 від 28 квітня 2023 року.
Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Волинської митниці на користь ТОВ «ТЕМФОРТ» судовий збір у розмірі 9 237,87 грн та витрати на правничу допомогу у розмірі 8 000 грн.
4. Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 15 квітня 2024 року скасовано рішення Волинського окружного адміністративного суду від 21 грудня 2023 року та прийнято у справі нове судове рішення, яким ТОВ «ТЕМФОРТ» у задоволенні позову відмовлено.
5. Не погоджуючись з рішенням суду апеляційної інстанції, 15 травня 2024 року ТОВ «ТЕМФОРТ» звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 15 квітня 2024 року, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 21 грудня 2023 року залишити в силі.
6. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 16 травня 2024 року, визначено склад колегії суддів: Яковенко М. М. - головуючий суддя, Дашутін І. В., Шишов О. О.
7. Ухвалою Верховного Суду від 28 травня 2024 року відкрито касаційне провадження за вказаною касаційною скаргою, встановлено строк для подання відзиву. Витребувані матеріали справи.
8. Ухвалою Верховного Суду від 26 вересня 2025 року закінчено підготовку даної справи до касаційного розгляду та призначено її касаційний розгляд в порядку письмового провадження.
9. 26 вересня 2025 року Розпорядженням заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду № 1198/0/78-25 призначено повторний автоматизований розподіл справи, з підстави обрання до Великої Палати Верховного Суду судді Дашутіна І. В., що унеможливлює його участь у розгляді справи.
10. Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 26 вересня 2025 року, визначено склад колегії суддів: Яковенко М. М. - головуючий суддя, Васильєва І. А., Шишов  О.  О.
11. Станом на час розгляду справи письмового відзиву на касаційну скаргу до Верховного Суду не надходило, що не перешкоджає її розгляду по суті.
IІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ
12. Судами попередніх інстанцій встановлено, що 14 січня 2022 року між компанією BIURO HANDLOWE «HAND-FOOD» (Польща, продавець) та ТОВ «ТЕМФОРТ» (покупець) 14 січня 2022 року укладено договір купівлі-продажу №  14/01/2022, відповідно до умов якого продавець продає, а покупець купує м`ясні продукти та продукти птиці в асортименті, що обумовлено кількістю, цінами та умовами поставки вказаними в інвойсах та в можливих додатках до договору які є невід`ємною частиною контракту.
13. Відповідно до пункту 2.1. договору продавець відвантажує товар в строк двох календарних днів від дати отримання продавцем коштів на поточний рахунок. Поставка товару здійснюється згідно з правилами Інкотермс 2020 на умовах вказаних в інвойсах на кожне окреме завантаження до цього договору, а саме: CFR, CIF, FCA, DDP, CPT.
14. Згідно пунктів 4.1., 4.3. - 4.4. договору валютою платежів цього договору є дол. США якщо інше не погоджено сторонами у відповідній специфікації або інвойсі. Всі інвойси мають бути виставлені у ЄВРО. Оплата товару, що поставляється у відповідності з умовами цього договору здійснюється на умовах 100% передоплати, якщо інше не погоджено сторонами у відповідному додатку до цього договору або інвойсах.
15. Відповідно до пункту 5.1. договору ціна за одиницю товару зазначається у відповідному інвойсі.
16. ТОВ «ТЕМФОРТ» через уповноваженого декларанта ПП «РЕСПЕКТ БРОК» на митний пост Волинської митниці подало МД № 23UA205140028067U0 від 07 квітня 2023 року, №  23UA205140029788U2 від 14 квітня 2023 року, № 23UA205140030959U1 від 20 квітня 2023 року, № 23UA205140033614U7 від 28 квітням 2023 року згідно з якими було заявлено до митного оформлення наступні товари.
17. За МД № 23UA205140028067U0 від 07 квітня 2023 року - товар «Язики свинні заморожені, без будь-якої теплової кулінарної обробки без вмісту харчових добавок, спецій, солі приправ та інших домішок, не консервовані, вагою 19748 кг», де в графі 42 МД вказано ціну товару у розмірі 17 180,76 Євро. В графі 45 зазначено митну вартість товару (з урахуванням витрат на транспортування товару у розмірі 1 252,67 Євро) в сумі 735 763,16 грн (еквівалентно 18 433,43 Євро), яку визначено за 1 методом визначення митної вартості товару за ціною контракту з урахуванням умов поставки FCA Mlawa.
18. На підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного основного методу її обчислення декларантом до вказаної МД були подані такі документи: сертифікат якості №б/н від 05 квітня 2023 року; рахунок-фактуру від 05 квітня 2023 року № 226/EX/2023; автотранспортну накладну від 05 квітня 2023 року; міжнародний ветеринарний сертифікат №  1413/00041/23/01/UA від 05 квітня 2023 року; сертифікат з перевезення №  РL/MF/AT0083513 від 05 квітня 2023 року; прайс-лист виробника товару від 27 березня 2023 року; зовнішньоекономічний договір купівлі-продажу № 14/01/2022 від 14 січня 2022 року; договір-заявку на перевезення вантажу автомобільним транспортом № 1 від 04 квітня 2023 року; довідку про транспортні витрати № 2 від 06 квітня 2023 року; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів та зборів № 9770122; копію митної декларації країни відправлення № 23PL301010E0456754 від 06 квітня 2023 року.
19. За МД № 23UA205140029788U2 від 14 квітня 2023 року - товар «Жилка яловича, морожена, без будь-якої кулінарної теплової обробки, без вмісту харчових добавок, спецій, солі та приправ, не консервована, вагою 20 000 кг», де в графі 42 МД вказано ціну товару у розмірі 8 000 Євро. В графі 45 зазначено митну вартість товару (з урахуванням витрат на транспортування товару у розмірі 869,27 Євро) в сумі 357 111,20 грн (еквівалентно 8 869,27 Євро), яку визначено за 1 методом визначення митної вартості товару за ціною контракту з урахуванням умов поставки FCA Brzeziny.
20. На підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного основного методу її обчислення декларантом до вказаної МД були подані такі документи: сертифікат якості № б/н від 12 квітня 2023 року; рахунок-фактуру від 12 квітня 2023 року № 239/EX/2023; автотранспортну накладну від 12 квітня 2023 року; міжнародний ветеринарний сертифікат №  1021/08700/23/16/UA від 12 квітня 2023 року; сертифікат з перевезення №  РL/MF/AT0081451 від 12 квітня 2023 року; прайс-лист виробника товару від 10 квітня 2023 року; зовнішньоекономічний договір купівлі-продажу № 14/01/2022 від 14 січня 2022 року; договір-заявку на перевезення вантажу автомобільним транспортом № 1 від 12 квітня 2023 року; довідку про транспортні витрати № 12/04-23 від 12 квітня 2023 року; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів та зборів № 9793678 від 14 квітня 2023 року; копію митної декларації країни відправлення 23PL301010E0481836 від 12 квітня 2023 року.
21. За МД № 23UA205140030959U1 від 20 квітня 2023 року - товар на 2 товарні позиції:
«Жилка яловича, морожена, без будь-якої теплової кулінарної обробки, без вмісту харчових добавок, спецій, солі та приправ, не консервована, вагою 9 640 кг.»;
«Печінка яловича заморожена, без будь-якої теплової кулінарної обробки, без вмісту харчових добавок, солі, спецій та приправ, інших домішок, вагою 6 965,01 кг», де в графі 42 МД вказано ціну товару у розмірі 9 428,01 Євро. В графі 45 зазначено митну вартість товару (з урахуванням витрат на транспортування товару у розмірі 875,71 Євро) в сумі 411 815,87 грн (еквівалентно 10 303,72 Євро), яку визначено за 1 методом визначення митної вартості товару за ціною контракту з урахуванням умов поставки FCA Brzeziny.
22. На підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного основного методу її обчислення декларантом до вказаної МД були подані такі документи: сертифікат якості №б/н від 18 квітня 2023 року; рахунок-фактуру від 19 квітня 2023 року № 250/EX/2023; автотранспортну накладну від 18 квітня 2023 року; міжнародний ветеринарний сертифікат №  1021/08706/23/16/UA від 18 квітня 2023 року; сертифікат з перевезення №  РL/MF/AT0081486 від 19 квітня 2023 року; прайс-лист виробника товару від 10 квітня 2023 року; зовнішньоекономічний договір купівлі-продажу № 14/01/2022 від 14 січня 2022 року; договір-заявку на перевезення вантажу автомобільним транспортом № 2 від 18 квітня 2023 року; довідку про транспортні витрати № 18/04-23 від 18 квітня 2023 року; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів та зборів № 9815554 від 20 квітня 2023 року; копію митної декларації країни відправлення 23PL301010E0509415 від 19 квітня 2023 року.
23. За МД № 23UA205140033614U7 від 28 квітня 2023 року - товар «Жилка яловича, морожена, без будь-якої кулінарної обробки, без вмісту харчових добавок, спецій, солі та приправ, інших домішок, вагою 20 859 кг.», де в графі 42 МД вказано ціну товару у розмірі 7 926,42 Євро. В графі 45 зазначено митну вартість товару (з урахуванням витрат на транспортування товару у розмірі 1 816,78 Євро) в сумі 393 100,13 грн (еквівалентно 9 743,20 Євро), яку визначено за 1 методом визначення митної вартості товару за ціною контракту з урахуванням умов поставки FCA La LION DANGERS.
24. На підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного основного методу її обчислення декларантом до вказаної МД були подані такі документи: сертифікат якості №б/н від 25 квітня 2023 року; рахунок-фактуру від 27 квітня 2023 року № 265/EX/2023; автотранспортну накладну від 24 квітня 2023 року № 10917; міжнародний ветеринарний сертифікат № FR4923000344AN від 24 квітня 2023 року; сертифікат з перевезення №  РL/MF/AT0083791 від 27 квітня 2023 року; прайс-лист виробника товару від 24 квітня 2023 року; зовнішньоекономічний договір купівлі-продажу № 14/01/2022 від 14 січня 2022 року; договір-заявку на перевезення вантажу автомобільним транспортом № 1 від 24 квітня 2023 року; довідку про транспортні витрати №б/н від 24 квітня 2023 року; рахунок на оплату транспортних витрат від 27 квітня 2023 року № 3329; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів та зборів № 9849794 від 28 квітня 2023 року; акт про проведення огляду товарів від 28 квітня 2023 року № 23UA205140033452U2; копію митної декларації країни відправлення 23PL301010E00556659 від 27 квітня 2023 року.
25. За результатами розгляду вказаних декларацій митний орган надіслав декларанту електронні повідомлення про необхідність надання додаткових документів на підтвердження митної вартості товарів, а саме: договір із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; прейскурант (прайс-лист) виробника товару для загального кола покупців відповідно до VII статті ГАТТ; рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); банківські платіжні документи, якщо рахунки сплачено; та інші документи, що підтверджують митну вартість імпортованого товару за бажанням декларанта.
26. У відповідь на вказані електронні повідомлення декларант позивача надав повідомлення про надання додаткових пояснень та документів від 07 квітня 2023 року № 07/04-01, від 14 квітня 2023 року № 14/04-01, від 20 квітня 2023 року №  20/04-01, від 28 квітня 2023 року №  28/04-01 та відомості із сайту Мінфіну щодо конвертації валюти, а також повідомив про подання вичерпного переліку документів на підтвердження заявленої митної вартості ввезених товарів.
27. Волинська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів №  UA205140/2023/000199/2 від 10 квітня 2023 року, №  UA205140/2023/000219/2 від 14 квітня 2023 року, № UA205140/2023/000235/2 від 21 квітня 2023 року, № UA205140/2023/000262/2 від 28 квітня 2023 року.
28. Як зазначено у графі 33 рішень про коригування митної вартості товарів, документи, подані для підтвердження митної вартості товару, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом, а також документи містять розбіжності.
29. Зокрема, у рішенні про коригування митної вартості товарів № UA205140/2023/000199/2 від 10 квітня 2023 року (щодо МД № 23UA205140028067U0 від 07 квітня 2023 року) зазначено наступне:
- числове значення, зазначене в декларації країни відправлення № 23PL301010E0456754 від 06 квітня 2023 року 80 745 не відповідає ціні товару, зазначеній в інвойсі від 05 квітня 2023 року №  226/EX/2023 17 180,76 Євро;
- згідно пункту 4.4 зовнішньоекономічного договору № 14/01/2022 від 14 січня 2022 року передбачена 100% передоплата;
- в інвойсі від 05 квітня 2023 року № 226/EX/2023 зазначений термін оплати 14 днів, тобто не зазначений чіткий термін оплати, в свою чергу платіжні документи не подані до митного оформлення.
- прайс-лист б/н від 27 березня 2023 року містить інформацію від відправника товару лише на заявлений товар, що відповідно до VII статті ГАТТ повинен бути виданий виробником товару для загального (широкого) кола покупців та містити весь асортимент продукції, який виробник пропонує для продажу.
30. Зважаючи на неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 МК України, митну вартість товарів визначено за методом визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів згідно зі статтею 59 МК України, відповідно до наказу ДМС України від 01 липня 2021 року № 476 Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України на підставі цінової інформації ЄАІС Держмитслужби на рівні 1,97 дол. США/кг за МД №  UA205140/2023/8830 від 03 лютого 2023 року з врахуванням положень статті 64 МК України.
31. У рішенні про коригування митної вартості товарів № UA205140/2023/000219/2 від 14 квітня 2023 року (щодо МД № 23UA205140029788U2 від 14 квітня 2023 року) зазначено наступне:
- числове значення, зазначене в декларації країни відправлення 23PL301010E0481836 від 12 квітня 2023 року 37 698 не відповідає ціні товару, зазначеній в інвойсі від 12 квітня 2023 року № 239/EX/2023 8 000 Євро;
- прайс-лист б/н від 10 квітня 2023 року містить інформацію від відправника товару лише на заявлений товар, що відповідно до VII статті ГАТТ повинен бути виданий виробником товару для загального (широкого) кола покупців та містити весь асортимент продукції, який виробник пропонує для продажу.
32. Зважаючи на неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 МК України, митну вартість товарів визначено за методом визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів згідно зі статтею 59 МК України, відповідно до наказу ДМС України від 01 липня 2021 року № 476 Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України на підставі цінової інформації ЄАІС Держмитслужби на рівні 1,25 дол. США за МД №  UA205140/2023/16667 від 02 березня 2023 року з врахуванням положень статті 64 МК України.
33. У рішенні про коригування митної вартості товарів № UA205140/2023/000235/2 від 21 квітня 2023 року (щодо МД № 23UA205140030959U1 від 20 квітня 2023 року) зазначено наступне:
- числове значення, зазначене в декларації країни відправлення № 23PL301010E0509415 від 19 квітня 2023 року 44 394 не відповідає ціні товару, зазначеній в інвойсі від 19 квітня 2023 року № 250/EX/2023 9 428,01 Євро.
- прайс-лист б/н від 10 квітня 2023 року містить інформацію від відправника товару лише на заявлений товар, що відповідно до VII статті ГАТТ повинен бути виданий виробником товару для загального (широкого) кола покупців та містити весь асортимент продукції, який виробник пропонує для продажу.
34. Зважаючи на неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 МК України, у зв`язку із неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості (методу 2а та методу 2б - з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари; методу 2в та методу 2г - з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу та декларанта), митну вартість товарів визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України на підставі цінової інформації, наявної в митного органу: товару № 1 на рівні - 1,25 дол. США/кг за митною декларацією від 20 березня 2023 року № UA205140/2023/021821; товару № 2 0,95 дол. США/кг за митною декларацією від 22 березня 2023 року № UA205140/2023/022555 з врахуванням положень статті 64 МК України.
35. У рішенні про коригування митної вартості товарів № UA205140/2023/000262/2 від 28 квітня 2023 року (щодо МД № 23UA205140033614U7 від 28 квітня 2023 року) зазначено наступне:
- числове значення, зазначене в декларації країни відправлення № 23PL301010E00556659 від 27 квітня 2023 року 37 634 не відповідає ціні товару, зазначеній в інвойсі від 27 квітня 2023 року № 265/EX/2023 7 926,42 Євро;
- прайс-лист б/н від 24 квітня 2023 року містить інформацію від відправника товару лише на заявлений товар, що відповідно до VII статті ГАТТ повинен бути виданий виробником товару для загального (широкого) кола покупців та містити весь асортимент продукції, який виробник пропонує для продажу;
- декларація країни відправлення Франція не подана до митного оформлення.
36. Зважаючи на неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 МК України, митну вартість товарів визначено за методом визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів згідно зі статтею 59 МК України, відповідно до наказу ДМС України від 01 липня 2021 року № 476 Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України на підставі цінової інформації ЄАІС Держмитслужби на рівні 1,25 дол. США за МД №  UA205140/2023/19781 від 13 березня 2023 року з врахуванням положень статті 64 МК України.
37. Випуск у вільний обіг товару здійснено за МД № 23UA205140028587U5 від 10 квітня 2023 року, № 23UA205140029983U1 від 14 квітня 2023 року, № 23UA205140031447U6 від 21 квітня 2023 року, № 23UA205140033856U8 від 28 квітня 2023 року з наданням гарантій, передбачених частиною сьомою статті 55 МК України.
38. Вважаючи вказані рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів   протиправними, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.
IІІ. ОЦІНКА СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ
39. Суд першої інстанції задовольняючи позовні вимоги виходив з того, що позивач, під час митного оформлення, надав усі необхідні документи, які не мали розбіжностей, ідентифікували товар, що оцінювався та містили об`єктивні та достовірні дані, що піддавалися обчисленню і підтверджували усі складові митної вартості товару, що імпортував позивач.
40. Відтак, суд першої інстанції вважав, що відсутні підстави ставити під сумнів заявлену декларантом за першим методом митну вартість спірного товару, оскільки така вартість підтверджується поданими до митного оформлення документами, у яких відсутні розбіжності щодо вартості товару чи ознаки підробки. 
41. Водночас, на думку суду, відповідач не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи у своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар (чи підлягає сплаті), та що такі документи не дають можливість здійснити митне оформлення товару за визначеним декларантом основним методом за ціною договору, як і не довів правових підстав для застосування резервного методу.
42. При цьому суд першої інстанції, надаючи оцінку доводам митного органу про те, що в експортних митних деклараціях числове значення митної вартості не відповідає ціні товару зазначеній в інвойсах, зауважив, що в перелічених вище експортних митних деклараціях вказана конвертована вартість товару у польських злотих з врахуванням курсу валют, що існував на день заповнення експортних митних декларацій, що не кореспондується із вартістю згідно рахунків-фактур (інвойсів). Будь-яка курсова різниця в експортній митній декларації не може викликати сумнівів, оскільки якщо така і мала місце, то це обумовлено застосуванням курсу валют в країнах Євросоюзу, а не заниженням декларантом ціни товару згідно з документами, виданими продавцем. На вимогу митниці щодо кожного з товарів долучались письмові пояснення з додатками та витягами з проведеною конвертацією. З отриманої інформації щодо кожного з товарів прослідковується, що отриманий примірний конвертований показник кореспондується із вартістю ввезених товарів згідно рахунків-фактур. Окрім того, інші товаросупровідні документи у повній мірі підтверджують числовий показник митної вартості ввезених на адресу ТОВ «ТЕМФОРТ» товарів.
43. Крім того суд першої інстанції визнав необґрунтованими твердження митниці щодо неподання позивачем до митного оформлення товару банківських платіжних документів, оскільки пункт 4.4 договору передбачає, що оплата за товар проводиться на умовах 100% передоплати, якщо інше не обумовлено сторонами в специфікаціях, чи інвойсах. У всіх рахунках-фактурах від 05 квітня 2023 року № 226/EX/2023, від 12 квітня 2023 року №  239/EX/2023, від 19 квітня 2023 року № 250/EX/2023, від 27 квітня 2023 року № 265/EX/2023 визначено форму оплати, а саме: вказано FORMA PLATNOSCI/PAYMENT TERMS PRZELEW 14 DNI/TRANSFER 14 DAYS, що в перекладі означає форма оплати впродовж 14-ти днів. Наведене на переконання суду, свідчить що на момент митного оформлення товару, у позивача був відсутній обов`язок надання банківських платіжних документів щодо оплати оцінюваного товару.
44. Також за висновками суду, відображена у прайс-листі інформація щодо вартості одиниці товару, у повній мірі відповідає вартості, що визначена у поданому до митного оформлення рахунку-фактурі. З огляду на вище викладене, сам лише факт надання прайс-листа, виданого експортером не може викликати сумнів у заявленій митній вартості імпортованого товару.
45. З урахуванням наведеного суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність підстав ставити під сумнів митну вартість товару, визначену декларантом, та відповідно не погодився з діями відповідача стосовно витребування додаткових документів, оскільки відповідачем не вказано та не обґрунтовано, які числові значення такі документи мали підтвердити чи спростувати, при тому, що вартість придбання оцінюваного товару підтверджена документально.
46. Натомість, відповідач не довів правомірності коригування митної вартості товару, який імпортував позивач. Зокрема, вказано, що рішення про коригування митної вартості товарів є необґрунтованим, оскільки, у ньому відповідач не здійснив розрахунок митної вартості і не навів відповідні мотиви. При цьому, сумніви відповідача щодо складових митної вартості товару, який імпортував позивач, ґрунтуються, виключно, на припущеннях відповідача та жодним чином не обґрунтовані та не підтверджені.
47. Скасовуючи рішення суду першої інстанції та ухвалюючи нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог, апеляційний суд виходив з того, що оскаржувані рішення відповідача про коригування митної вартості товару є обґрунтованими та прийнятими з дотриманням вимог статей 53-55 МК України.
48. На обґрунтування такого висновку апеляційний суд зауважив, що подані до митного оформлення позивачем документи дійсно містили розбіжності та не мали всіх необхідних даних відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості.
49. Крім того встановлено, що за МД № 23UA205140028067U0 від 07 квітня 2023 року, № 23UA205140029788U2 від 14 квітня 2023 року, № 23UA205140030959U1 від 20 квітня 2023 року, № 23UA205140033614U7 від 28 квітня 2023 року відбулось автоматичне спрацювання профілів ризику АСУР, які передбачали необхідність проведення більш детальної перевірки поданих декларантом документів на предмет можливого заниження митної вартості товару. Вказане, призвело до обґрунтованих сумнівів митниці в частині підтвердження складових митної вартості товару. 
50. Відтак, вимога відповідача щодо надання додаткових документів була правомірною. Оскільки сумніви Митниці не були спростовані позивачем, прийняття відповідачем рішень про відмову в митному оформленні за заявленою декларантом митною вартістю та її коригування за резервним методом було правомірним.
51. Разом з тим апеляційний суд погодився з твердженнями митного органу стосовно того, що у митного органу виник обґрунтований сумнів щодо заявленої декларантом вартості товару, оскільки надані позивачем прайс-листи на товар не відповідають встановленій формі, та містять інформацію лише на заявлений товар, а не весь асортимент продукції, який виробник пропонує для продажу. Окрім того, надані декларантом прайс-листи видані експортером, а не виробником товару. 
52. Щодо розбіжностей відносно числових значень, зазначених в деклараціях країн відправлення не відповідає цінам товару, зазначених в інвойсах, апеляційний суд зауважив, що митниця перевіряла числові значення заявленої митної вартості на підставі документів, які надавалися особисто позивачем до митного контролю та оформлення. І саме у вказаних документах виявлено розбіжності, вказані у рішеннях про коригування митної вартості товарів. При цьому, надані додатково конвертації валюти не спростували розбіжності та не підтверджували заявлену митну вартість.
IV. ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ
53. Скаржник у своїй касаційній скарзі не погоджується з висновками суду апеляційної інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, вважає їх необґрунтованими та такими, що підлягають скасуванню, оскільки апеляційним судом неправильно застосовано норми матеріального права та порушено норми процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення у справі.
54. Як на підставу для касаційного оскарження постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 15 квітня 2024 року скаржник посилається на пункт 1 частини четвертої статті 328 КАС України.
55. Зокрема в доводах касаційної скарги позивач зазначає, що суд апеляційної інстанції при ухваленні оскаржуваного судового рішення застосував частину другу статті 53, статтю 54, частину першу статті 55, частини четверту та п`яту статті 58 МК України без врахування висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 14 квітня 2021 року по справі № 820/4849/16, від 03 травня 2023 року по справі № 140/6689/20, від 02 червня 2022 року по справі № 460/2674/20, від 29 липня 2020 року по справі № 420/1709/19, від 22 серпня 2019 року по справі № 810/2784/18, від 25 травня 2021 року по справі № 520/10386/20, від 21 жовтня 2021 року по справі № 420/4820/19, від 30 квітня 2020 року по справі № 820/231/16.
56. Скаржник наголошує, що позивачем до митного оформлення під кожну митну декларацію були подані всі основні документи, передбачені частини другої статті 53 МК України: контракт, інвойс, міжнародну автотранспортну накладну, рахунки на транспортні витрати, заявки на транспортування та інші, які кореспондуються між собою, містять в собі ідентичні дані по покупцю, постачальнику, номенклатурі товару, його вазі, ціні за одиницю та загальної вартості, що виключало будь-які сумніви та необхідність витребування додаткових документів митним органом з огляду на положення частини третьої статті 53 МК України.
57. Водночас, на переконання скаржника, суд апеляційної інстанції, обґрунтовано не мотивуючи свій висновок, формально погодився з митним органом та визнав наявність розбіжностей та відсутність в поданих декларантом всіх документів, передбачених статтею 53 МК України посилаючись на подання декларантом прайс-листа не для широкого кола осіб, а для конкретної партії товару, та невідповідність вартості товару зазначеній в експортній декларації за рахунок конвертації валют, що не є тими розбіжностями, які впливають на числові значення митної вартості.
58. Зокрема скаржник зазначає, що будь-яка курсова різниця в експортній митній декларації не може викликати сумнівів, оскільки якщо така і мала місце, то це обумовлено застосуванням курсу валют в країнах Євросоюзу, а не заниженням декларантом ціни товару згідно з документами, виданими продавцем.
59. Крім того скаржник зазначає, що експортна декларація - це документ, який підтверджує проходження вантажу митного оформлення в країні відправлення та заповнюється відправником товару або митним агентством, яке здійснює оформлення (відкриття) експортної декларації. При цьому у митній декларації країни відправлення вказується статистична вартість товарів (із врахуванням витрат на митне оформлення в країні експорту), а не фактурна вартість експортованих товарів. Тому розбіжність в цифрових значеннях між митною декларацією країни відправлення і рахунком-фактурою не може бути підставою для коригування вартості ввезеного товару.
60. Щодо посилання митного органу на наявність розбіжностей, а саме: подання декларантом прайс-листа від відправника товару лише на заявлений товар, скаржник зазначає, що прайс-лист: по-перше, не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 МК України, який підтверджує митну вартість товарів, по-друге, прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по-третє, жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс-листів. Тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей як на підставу для коригування митної вартості товару. Відтак, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що витребування іншого прайс-листа, який немає відношення до митного оформлення товару по конкретній господарській операції є недоречним.
61. Водночас висновки суду апеляційної інстанції щодо правомірності оскаржуваних рішень про коригування митної вартості в частині нібито наявності розбіжностей, таких як подання прайс-листа не від виробника товару, а від постачальника товару (експортера) є хибними та не ґрунтуються ані на вищенаведених нормах митного законодавства, ані на усталеній судовій практиці.
62. Щодо умов оплати за зовнішньоекономічним контрактом, як підстави для коригування митної вартості товарів, позивач зазначає, що в поданих ним до митного оформлення документах були відсутні розбіжності у даних про митну вартість товару, а умови поставки, передбачені Контрактом (100% передоплати) жодним чином не впливають на визначену ним митну вартість.
63. Окремо скаржник звертає увагу й на те, що митним органом під час коригування заявленої митної вартості на підставі раніше визнаних (визначених) митних вартостей шляхом зазначення номера та дати митних декларацій, не доведено, яким чином визначено вартість товару, які складові вплинули на формування саме такої вартості, а рішення про коригування митної вартості таких даних не містять. Отже, митницею не спростовано висновків суду першої інстанції, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованого товару від митної вартості іншого митного оформлення у даному випадку не може розцінюватись як заниження декларантом митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення митної вартості (за ціною контракту).
V. ОЦІНКА ВЕРХОВНОГО СУДУ
64. Верховний Суд, переглянувши оскаржуване рішення суду апеляційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування апеляційним судом норм матеріального та процесуального права у спірних правовідносинах, відповідно до частини першої статті 341 КАС України, виходить з такого.
65. Відповідно до статті 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
66. Частинами першою та другою статті 51 МК України встановлено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.
67. Відповідно до частини четвертої статті 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.
68. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця (частина п`ята статті 58 МК України).
69. Статтею 53 МК України визначено перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості.
70. Відповідно до частини першої цієї статті у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, які підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
71. Згідно з частиною другою статті 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
72. Частиною третьою статті 53 МК України визначено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
73. Частиною першою статті 54 МК України встановлено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
74. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу (частина друга статті 54 МК України).
75. За змістом частини шостої статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:
1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;
2)неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;
3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;
4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
76. Згідно зі статтею 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
77. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
78. Верховний Суд неодноразово у своїх рішеннях (постанови від 19 лютого 2019 року у справі № 804/1316/16, від 12 березня 2019 року у справі № 826/2313/16, від 27 березня 2020 року у справі № 540/2605/18, від 06 травня 2020 року у справі № 140/1713/19, від 25 листопада 2020 року у справі № 1.380.2019.001657, від 15 квітня 2021 року у справі № 804/14964/15) звертав увагу на те, що обов`язок довести задекларовану митну вартість товару лежить на декларанті. Декларант при митному оформленні імпортованого товару зобов`язаний надати документи за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України. Митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності.
79. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковим, оскільки саме з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти подальших дій, спрямованих на визначення дійсної митної вартості товарів.
80. Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
81. Необхідність витребовування додаткових документів передусім є способом упевнитися у тому, що декларант правильно визначив митну вартість.
82. Водночас повноваження контролюючого органу витребовувати додаткові документи стосується тільки тих документів, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всіх, які передбачені статтею 53 МК України. Не надання декларантом витребовуваних контролюючим органом документів може бути підставою для коригування митної вартості у випадку, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують об`єктивних сумнів щодо достовірності наданої декларантом інформації.
83. Неподання декларантом документів, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 МК України, не тягне для нього безумовних негативних правових наслідків. Неподання таких документів може тягнути за собою відмову в митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю та, відповідно, коригування митної вартості товарів лише в тому разі, коли у митниці будуть обґрунтовані підстави вважати, що таке неподання зумовило неповноту та/або недостовірність відомостей про митну вартість (постанова Верховного Суду від 20 березня 2020 року у справі № 480/4423/18).
84. Отже, у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару.
84. Верховний Суд вважає помилковим висновок суду апеляційної інстанції щодо обґрунтованості сумніву митного органу у правильності заявленої позивачем митної вартості товару.
85. Як вбачається з матеріалів справи, що до митних декларацій № 23UA205140028067U0 від 07 квітня 2023 року, № 23UA205140029788U2 від 14 квітня 2023 року, № 23UA205140030959U1 від 20 квітня 2023 року, № 23UA205140033614U7 від 28 квітням 2023 року на підтвердження митної вартості товару та обраного методу її визначення, декларант надав митному органу документи, які посвідчують підстави придбання товару, його кількісні та якісні характеристики, цінове та вартісне обґрунтування, а саме: сертифікати якості, автотранспортні накладні, міжнародні ветеринарні сертифікати, сертифікати з перевезення, прайс-листи виробника товару, зовнішньоекономічний договір купівлі-продажу, договори-заявки на перевезення вантажу автомобільним транспортом, довідки про транспортні витрати, інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів та зборів № 9770122, копії митних декларацій країни відправлення.
86. Також, позивач надав митному органу пояснення у яких зазначав, що товариством до митного оформлення було надано вичерпний перелік документів, який підтверджував заявлену митну вартість ввезеного товару, а тому надання додаткових документів для підтвердження митної вартості товару є необґрунтованим. А стосовно неможливості надання інших витребуваних документів надані відповідні пояснення. Просив врахувати надані пояснення та прийняти рішення відповідно до частин третьої та четвертої статті 54 МК України, без врахування термінів, передбачених частиною третьою статті 53 МК України. До пояснень долучив витяги про конвертацію валюти.
87. Водночас оскаржувані рішення прийняті відповідачем з підстав, визначених пунктом 2 частини шостої статті 54 МК України, декларант не надав усіх додаткових документів витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, а подані до митного оформлення документи містять розбіжності. 
88. Разом з тим, з досліджених в ході судового розгляду справи доказів встановлено, що вказана в МД ціна товару відповідає тій, що зазначена у відповідних рахунках-фактурах.
89. Як вірно зазначив суд першої інстанції, ціна продажу імпортованих товарів це ціна, зазначена саме відправником у рахунках-фактурах. Лише рахунок-фактура (інвойс), згідно з частиною другою статті 53 МК України є документом, який підтверджує митну вартість товару. Отже, вказаними документами підтверджується, що вартість оцінюваного товару, щодо якого здійснено коригування митної вартості відповідає тій, що зазначена в рахунку-фактурі (інвойсі). Жодних розбіжностей чи суперечностей щодо ціни товару подані позивачем документи не містили.
90. Водночас як встановили суди попередніх інстанцій, підставою для здійснення відповідачем коригування заявленої митної вартості товару слугувало те, що числові значення, зазначені в деклараціях країн відправлення не відповідають цінам товару, зазначеним в інвойсах, а також те, що декларантом подано прайс-листи від відправника товару лише на заявлений товар, а не на увесь асортимент.
91. Суд першої інстанції вірно зазначив, що митна декларація країни відправлення в розумінні частини другої статті 53 МК України не є документом, який підтверджує митну вартість товарів, натомість відповідно до частини шостої статті 53 МК України її декларант може подати за власним бажанням. Також копію митної декларації країни відправлення декларант або уповноважена ним особа подає на письмову вимогу митного органу за наявності умов, визначених частиною третьою статті 53 МК України.
92. Однак у цій справі відповідач не довів наявність умов, які зумовлюють необхідність подання декларантом додаткових документів. Митна декларація країни відправлення може лише підтверджувати проходження товару (вантажем) митного оформлення в країні відправлення, однак ніяк не може підтверджувати чи спростовувати числове значення заявленої митної вартості товару.
93. З матеріалів справи вбачається, що декларантом до митної декларації було надано інвойс, за яким здійснювалась відповідна операція. Так рахунок-фактура є доказом операцій купівлі-продажу товарів або послуг та належить до групи документів, які є підставою для розрахунку податків за законодавством країни експорту.
94. Слід зазначити, що експортна декларація - це документ, який підтверджує проходження вантажу митного оформлення в країні відправлення та заповнюється відправником товару або митним агентством, яке здійснює оформлення (відкриття) експортної декларації. На підставі цього документа відправник вантажу отримує відшкодування податку на додану вартість.
95. Суд першої інстанції вірно зазначив, що будь-яка різниця статистичної вартості товару в експортній декларації, чи відсутність її зазначення, не може викликати сумнівів, оскільки якщо така і мала місце, то це може бути обумовлено застосуванням курсу валют в країнах Євросоюзу, а не заниженням ціни позивачем згідно з документами, виданими йому продавцем.
96. Наведений висновок відповідає висновку Верховного Суду, викладеному у постанові від 03 травня 2023 року у справі № 140/6689/20.
97. Окрім цього, ще однією з підстав для здійснення коригування митної вартості товарів стало те, що подані прайс-листи містять цінову пропозицію, тоді як відповідно до VII статті ГАТТ прайс-лист повинен бути виданий для загального (широкого) кола покупців та містити весь асортимент продукції, який виробник пропонує для продажу.
98. Щодо такого твердження митного органу, то суд першої інстанції вірно зазначив, що подані до митного оформлення прейскуранти (прайс-листи) оформлені на фірмових бланках в яких міститься інформація про вартість за одиницю (за один кілограм) товару. Прайс-листи оформлені для широкого кола осіб, адже не містить конкретного адресата, подані прейскуранти (прайс-листи) скріплені печаткою та підписом посадових осіб компанії.
99. Разом з тим, суд касаційної інстанції звертає увагу на постанову від 23 жовтня 2020 року у справі № 810/690/17 де Верховний Суд вказує, що прайс-лист: по-перше, не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по-друге, прайс-лис - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по-третє, жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс-листів. Тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей як на підставу для коригування митної вартості товару.
100. Відтак, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що витребування іншого прайс-листа, який немає відношення до митного оформлення товару по конкретній господарській операції є недоречним.
101. Таким чином, узагальнюючи наведене вище, Суд зазначає, що необхідно погодитися із висновками суду першої інстанції про те, що наявними у справі доказами підтверджується, що заявлена позивачем митна вартість товару базувалась на документально підтверджених відомостях, що піддавалась обчисленню, до митного органу декларантом подано всі необхідні документи для підтвердження заявлених відомостей про його митну вартість за ціною договору, а тому відповідач неправомірно відмовив позивачу у визнанні задекларованої ним митної вартості товару за основним методом і визначив митну вартість за другорядним методом.
102. Суд же апеляційної інстанції, формуючи свої висновки щодо відповідності оскаржуваних індивідуальних актів вимогам частини другої статті 2 КАС України, норми права застосував формально, безвідносно до обставин цієї справи, при цьому належним чином (відповідно до визначених у оскаржуваних індивідуальних актах підстав) не обґрунтував у чому полягає недостатність і неналежність наданих позивачем документів для цілей підтвердження митної вартості товару.
103. Зважаючи на наведену вище практику Верховного Суду щодо застосування норм МК України, встановлені судом першої інстанції обставини в комплексному аналізі наявних у матеріалах справи доказів, підтверджують зроблені судом першої інстанції висновки про те, що позивач надав усі наявні та достатні документи, передбачені митним законодавством, що вказує на правильність визначення ним митної вартості товару за основним методом. Натомість, всупереч частини другої статті 77 КАС України митний орган не довів належними, достатніми та допустимими доказами правомірності спірних у справі, що розглядається рішень.
104. З урахуванням вказаних положень чинного законодавства, а також встановлених у справі, що розглядається, обставин, Суд зазначає, що суд першої інстанції дійшов правильних висновків, що митний орган приймаючи спірні рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення діяв всупереч та не у відповідності до вимог чинного законодавства, оскільки позивачем не було порушено вказаних положень Митного кодексу України при митному оформленні товарів.
105. Відповідно до частини першої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
106. За змістом статті 352 КАС України суд касаційної інстанції скасовує постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишає в силі судове рішення суду першої інстанції у відповідній частині, якщо встановить, що судом апеляційної інстанції скасовано судове рішення, яке відповідає закону.
107. З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції відповідає нормам матеріального права, прийнято з дотриманням норм процесуального права, але помилково було скасовано апеляційним судом, у зв`язку з чим касаційна скарга підлягає задоволенню, а постанова суду апеляційної інстанції - скасуванню, з залишенням в силі рішення суду першої інстанції.
На підставі викладеного, керуючись статтями 341, 345, 349, 352, 355, 359 КАС України, Суд
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ТЕМФОРТ» задовольнити.
Постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 15 квітня 2024 року у справі №  140/12559/23 скасувати.
Залишити в силі рішення Волинського окружного адміністративного суду від 21 грудня 2023 року у справі № 140/12559/23.
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з дати її ухвалення та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач                                                                                 М. М. Яковенко
Судді                                                                                                    І. А. Васильєва
                                                                                                    О. О. Шишов