ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
Справа № 991/8242/25
Провадження № 1?кс/991/8319/25

У Х В А Л А

04 вересня 2025 року	місто Київ	

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного  ОСОБА_4 ,
його захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у кримінальному провадженні № 12025000000001216 від 01.05.2025
клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,

в с т а н о в и в:

До Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБ України) ОСОБА_9 , погоджене прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
На підставі протоколу автоматичного визначення слідчого судді указане клопотання передано для розгляду слідчому судді ОСОБА_1 .
Ухвалою Вищого антикорупційного суду від 18.08.2025 відмовлено у задоволенні заяви захисника ОСОБА_7 про відвід слідчого судді ОСОБА_1 .

Обґрунтування клопотання
Зі змісту клопотання слідує, що детективами НАБ України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 12025000000001216 від 01.05.2025 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України, а саме у проханні та одержанні службовою особою неправомірної вигоди в особливо великому розмірі для себе та третьої особи за вчинення такою службовою особою в інтересах третьої особи будь?якої дії з використанням службового становища, за попередньою змовою групою осіб.
На переконання детектива, наразі у кримінальному провадженні існують передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України ризики, які обумовлюють застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з огляду на таке.
(І)   Щодо ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та / або суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).
Наявність цього ризику обґрунтовано у сукупності: (1)   тяжкістю інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від восьми до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна, та яке є корупційним, що виключає можливість звільнення від реального відбування покарання з випробуванням; (2)   посаду тимчасово виконуючого обов`язки начальника Центрального територіального управління капітального будівництва Міністерства оборони України, займаючи яку ОСОБА_4 набув широке коло знайомств і зв`язків серед службових осіб Міністерства оборони України, органів державної влади, місцевого самоврядування, правоохоронних органів, керівників підприємств, установ та організацій, які він може використати з метою переховування від органів досудового розслідування та / або суду, у тому числі шляхом залишення території України; (3)   наявність у ОСОБА_4 паспорту громадянина України для виїзду за кордон та його систематичні виїзди за кордон потягом 2022?2024 років; (4)   майновий стан підозрюваного, що свідчить про наявну фінансову спроможність переховуватися від органів досудового розслідування та суду у випадку, застосування до нього запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою.
(ІІ)   Щодо ризику незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України).
Наявність цього ризику обумовлено тим, що: (1)   з метою уникнення кримінальної відповідальності ОСОБА_4 може впливати не лише на підозрюваних у кримінальному провадженні ОСОБА_10 і ОСОБА_11 , але й на працівників Центрального територіального управління капітального будівництва Міністерства оборони України, працівників банківської установи АТ «Банк «Український капітал», а також на свідка ОСОБА_12 , консультувати їх, координувати з ними свою процесуальну поведінку, узгоджувати тактику і стратегію захисту, створювати альтернативну версію подій тощо.
(ІІІ)   Щодо ризику вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).
Аргументуючи наявність цього ризику детектив зазначив про те, що у матеріалах кримінального провадження, зокрема негласних слідчих (розшукових) дій, зафіксовані розмови, які підтверджують факт впливу ОСОБА_4 на посадових осіб контролюючих органів державної влади, у тому числі на тих, які мають здійснювати перевірки щодо дотримання порядку та правил будівництва об`єктів нерухомості.
У кримінальному провадженні також досліджуються факти отримання ОСОБА_4 під час перебування на посаді тимчасово виконуючого обов`язки начальника Центрального територіального управління капітального будівництва Міністерства оборони України, неправомірної вигоди від інших забудовників за збереження їх перемоги в конкурсах щодо будівництва житла для військовослужбовців та членів їх сімей, які були проведені.
Також у кримінальному провадження встановлено, що ОСОБА_4 протягом тривалого часу систематично користується коштовним транспортним засобом марки «Volvo» моделі «XC90», номерний знак  НОМЕР_1 , що зареєстрований на довірену особу ОСОБА_13 . Вартість транспортного засобу під час перереєстрації склала всього 49 000,00 грн при тому, що ринкова вартість транспортних засобів такої марки та моделі становить більше 1 500 000,00 грн.
Про системний характер вчинення кримінальних правопорушень свідчить також характер розмов та листувань ОСОБА_4 зі ОСОБА_10 .
Зазначені обставини разом з наявними ризиками свідчать необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , що забезпечить запобігання зазначеним у клопотанні ризикам. Водночас тримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартою, забезпечить належну його поведінку на час здійснення досудового розслідування та подальшого судового розгляду у кримінальному провадженні, унеможливить вплив на свідків, підозрюваних та перешкоджання досудовому розслідуванню та подальшому судовому розгляду.
Установлені під час досудового розслідування та відображені в цьому клопотанні обставини вчинення кримінального правопорушення, ступінь його тяжкості, роль підозрюваного у його вчиненні, обґрунтування та ступінь вираженості наведених ризиків дають обґрунтовані підстави вважати, що жодні інші, більш м`які, запобіжні заходи, окрім тримання під вартою, не зможуть забезпечити досягнення мети їх застосування до підозрюваного ОСОБА_4 .
Отже, обрання іншого запобіжного заходу не забезпечить запобігання встановленим під час досудового розслідування ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, не зменшить їх до прийнятного рівня.
Одночасно із застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою детектив прохав визначити підозрюваному ОСОБА_4 заставу у розмірі 17 600 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53 292 800,00 грн, та у випадку внесення застави покласти на підозрюваного передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язки згідно з наведеним у клопотанні переліком.
Обґрунтовуючи такий розмір застави детектив звернув увагу на: те, що ОСОБА_4 є керівником Адвокатського об`єднання «Таліон» (код ЄДРПОУ:39529320), від якого може додатково отримувати дохід повний розмір якого встановлюється; ОСОБА_4 протягом тривалого часу систематично користується дороговартісним транспортним засобом марки «Volvo» моделі «XC90» із номерним знаком НОМЕР_1 , який зареєстрований на довірену особу ОСОБА_13 , з якою ОСОБА_4 систематично протягом тривалого часу виїжджав за кордон; вартість цього транспортного засобу при його перереєстрації склала всього 49 000,00 грн при тому, що ринкова вартість транспортних засобів такої марки та моделі становить більше 1 500 000,00 грн; тільки за даним фактом загальний розмір неправомірної вигоди склав 1 300 000,00 доларів США.
З огляду на викладене, ураховуючи розмір неправомірної вигоди, а також майновий стан підозрюваного, з метою гарантувати належне виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, доцільно відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України під час постановлення ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити заставу у розмірі, який перевищує триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Ураховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , дані про особу підозрюваного, застава у межах, визначених п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, не здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Позиції учасників судового засідання
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання детектива підтримав з мотивів, що у ньому наведені.
Підозрюваний ОСОБА_4 , його захисники ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 проти задоволення клопотання заперечили, виклавши власні аргументи також письмово.
Зі змісту заперечень захисту слідує, що повідомлення ОСОБА_4 про підозру є необґрунтованим, у його діях відсутній склад інкримінованого злочину, а заявлені детективом ризики є безпідставними.

Мотиви слідчого судді
Заслухавши думки учасників судового засідання, дослідивши матеріали судової справи, слідчий суддя дійшов висновку про те, що клопотання детектива підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Релевантні джерела права
У силу ч. 1 та п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України запобіжні заходи є заходом забезпечення кримінального провадження, що застосовується з метою досягнення дієвості цього кримінального провадження.
Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1)   існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2)   потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3)   може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.
Частиною 1 ст. 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
(1)   переховуватися від органів досудового розслідування та / або суду;
(2)   знищити, сховати або спотворити будь?яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
(3)   незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
(4)   перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
(5)   вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України (ч. 2 ст. 177 КПК України).
Згідно з ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Обставини справи
З матеріалів справи слідує, що детективами НАБ України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 12025000000001216 від 01.05.2025 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 та ч. 4 ст. 368 КК України (т. 1 а.с. 15).
12.08.2025 у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України, а саме у проханні та одержанні службовою особою неправомірно вигоди в особливо великому розмірі для себе та третьої особи за вчинення такою службовою особою в інтересах третьої особи будь?якої дії з використанням службового становища, вчиненому за попередньою змовою групою осіб (т. 1 а.с. 17).
Зі змісту повідомленої ОСОБА_4 підозри слідує таке.
Наказом Міністра оборони України від 12.03.2024 № 8?ДП ОСОБА_4 призначено тимчасово виконувачем обов`язків начальника Центрального територіального управління капітального будівництва Міністерства оборони України (далі - ЦТУКБ) та відповідно до наказу від 01.04.2024 № 1к/тр він приступив до виконання обов`язків тимчасово виконувача обов`язків начальника ЦТУКБ, а тому був службовою особою.
Метою діяльності ЦТУКБ є виконання програми житлового і військового будівництва для Міністерства оборони України та воно може виконувати функції замовника, забудовника, підрядника, проектувальника, постачальника і виробника у галузі будівництва.
ОСОБА_4 , керуючи діяльністю ЦТУКБ, був достовірно обізнаний із процедурою організації будівництва житла та знав про неналежне виконання укладеного Міністерством оборони України договору з ТОВ «КанстальГруп» (код ЄДРПОУ 41864039) щодо забудови земельної ділянки з кадастровим номером 80000000000:75:344:0152 за адресою: АДРЕСА_1 (далі - земельна ділянка по АДРЕСА_1 ).
Також ОСОБА_4 здійснював дії щодо пошуку нового забудовника цієї земельної ділянки шляхом проведення відповідного конкурсу за процедурою, визначеною Порядком організації будівництва житла для військовослужбовців та членів їх сімей на земельних ділянках, затвердженої наказом ЦТУКБ від 22.02.2021 № 2 (далі - Порядок).
За вказаних обставин ОСОБА_4 , будучи службовою особою та здійснюючи керівництво діяльністю ЦТУКБ, порушуючи ст. 22 Закону України «Про запобігання корупції» та п. 19, 22 Порядку, вирішив використати службове становище з метою одержання неправомірної вигоди в особливо великому розмірі за вчинення дій щодо забезпечення перемоги наперед визначеного учасника в конкурсі на забудову земельної ділянки по АДРЕСА_1 .
З метою реалізації вказаного злочинного умислу за не встановлених досудовим розслідуванням обставин у 2024 році (точні дата, час та місце не встановлені, але не пізніше 26.08.2024) ОСОБА_4 вступив у попередню змову із ОСОБА_10 , який обіймав посаду заступника начальника фінансово?економічного управління Головного управління капітальних вкладень в Міністерстві оборони України та який погодився на співучасть у залученні іншого забудовника земельної ділянки за умови одержання неправомірної вигоди в особливо великому розмірі, а також погодився сприяти в пошуку такого забудовника та інших посадових осіб Міністерства оборони України, які можуть знати таких забудовників.
У свою чергу ОСОБА_10 , виконуючи попередні домовленості у березні?квітні 2025 року (точні дата, час та місце не встановлені, але не пізніше 09.04.2025), вступив у попередню змову з раніше знайомим ОСОБА_11 , який обіймав посаду начальника групи забезпечення інфраструктури руху опору відділу підтримання руху опору управління руху опору Командування сил спеціальних операцій Міністерства оборони України, та повідомив про заплановане проведення ЦТУКБ конкурсу з відбору забудовника земельної ділянки по АДРЕСА_1 та можливу перемогу наперед визначеного учасника в такому конкурсі за умови надання неправомірної вигоди.
У квітні 2025 року (точні дата, час та місце не встановлені, але не пізніше 09.04.2025) ОСОБА_11 на виконання попередніх домовленостей з ОСОБА_4 та ОСОБА_10 щодо пошуку забудовника, який зможе надати неправомірну вигоду, організував зустрічі ОСОБА_10 з ОСОБА_12 , який є директором ТОВ «Астрон Трейд» (код ЄДРПОУ 43164829).
Під час вказаних зустрічей ОСОБА_10 і ОСОБА_11 з метою реалізації визначеного ОСОБА_4 злочинного умислу повідомили ОСОБА_12 про заплановане проведення ЦТУКБ конкурсу з відбору забудовника земельної ділянки по АДРЕСА_1 та висловили прохання надати неправомірну вигоду в розмірі 1 300 000,00 доларів США (що за офіційним курсом Національного банку України станом на 09.04.2025 становило 53 526 200,00 грн) за вчинення керівником ЦТУКБ ОСОБА_4 дій з використанням службового становища щодо визнання переможцем конкурсу щодо забудови земельної ділянки.
ОСОБА_12 повідомив ОСОБА_10 і ОСОБА_11 , що питання участі очолюваного ним товариства у конкурсі пов`язане з необхідністю визначення вартості будівельних робіт як передумови подальшого обговорення вказаного питання, а тому точну суму неправомірної вигоди вони вирішили визначити пізніше.
У подальшому, упродовж квітня?травня 2025 року відбувалися зустрічі (у різному складі) за участю ОСОБА_12 , ОСОБА_4 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , під час яких обговорювалися обставини проведення ЦТУКБ конкурсу з відбору забудовника земельної ділянки по АДРЕСА_1 та необхідність надання неправомірної вигоди ОСОБА_12 за визнання ТОВ «Астрон Трейд» переможцем у відповідному конкурсі.
Після цього, ОСОБА_4 , діючи за попередньою змовою зі ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , забезпечив подання підлеглими посадовими особами ЦТУКБ документів до газети «Україна молода» щодо проведення відповідного конкурсу, у результаті чого 11.06.2025 опубліковано повідомлення про проведення конкурсу, організатором якого зазначено ЦТУКБ.
У подальшому, 10.06.2025 приблизно о 18 год 17 хв, ОСОБА_10 зустрівся із ОСОБА_12 поблизу закладу харчування «McDonald's», розташованого за адресою: м. Київ, Севастопольська площа, 1.
Під час зустрічі ОСОБА_10 переконався у наявності у ОСОБА_12 першої частини неправомірної вигоди в розмірі 100 000,00 доларів США. Водночас ОСОБА_12 попросив зменшити загальний розмір неправомірної вигоди з 1 300 000,00 доларів США до 1 000 000,00 доларів США через значні витрати на будівництво, а тому ОСОБА_10 того ж дня обговорив указане питання з ОСОБА_4 , який погодився на зменшення загального розміру неправомірної вигоди за умови надання ОСОБА_12 того ж дня першої частини неправомірної вигоди ОСОБА_11 у розмірі 100 000,00 доларів США. Того самого дня ОСОБА_11 зустрівся з ОСОБА_12 у ресторані «VINO e CUCINA», розташованому за адресою: м. Київ, вул. Січових Стрільців, 82, о 20 год 49 хв до них долучився ОСОБА_10 , який повідомив про погодження ОСОБА_4 зменшення загального розміру неправомірної вигоди до 1 000 000,00 доларів США за умови надання ОСОБА_12 того ж дня ОСОБА_11 першої частини неправомірної вигоди в розмірі 100 000,00 доларів США. ОСОБА_12 погодився на вказану умову, о 21 год 33 хв ОСОБА_10 вийшов з приміщення ресторану.
У подальшому, о 22 год 00 хв, ОСОБА_12 і ОСОБА_11 покинули ресторан «VINO e CUCINA» та вирушили в напрямку супермаркету «Novus», розташованого за адресою: м. Київ, вул. Миколи Міхновського, 16?А.
Після цього о 22 год 40 хв на території парковки супермаркету «Novus» ОСОБА_11 , діючи умисно, за попередньою змовою з ОСОБА_4 , ОСОБА_10 , одержав від ОСОБА_12 першу частину неправомірної вигоди від 1 000 000,00 доларів США (що за офіційним курсом Національного банку України станом на 10.06.2025 становить 41 490 000,00 грн) у розмірі 100 000,00 доларів США (що за офіційним курсом Національного банку України станом на 10.06.2025 становить 4 149 190,00 грн), після чого його дії було викрито працівниками правоохоронного органу.

Щодо обґрунтованості підозри
Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Також, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (серед інших, рішення у справах «Нечипорук і Йонкало проти України», «Мюррей проти Об`єднаного Королівства», «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства»).
Системний аналіз положень ст. 17, ч. 1 ст. 42, ч. 1 ст. 94 та ч. 1, 2 ст. 368 КПК України свідчить про те, що на даному етапі кримінального провадження слідчий суддя не уповноважений вирішувати питання стосовно доведеності / не доведеності винуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення, правильності правової кваліфікації її діяння відповідно до закону України про кримінальну відповідальність (КК України), позаяк вони підлягають вирішенню за результатами судового розгляду по суті обвинувального акта.
На цій стадії кримінального провадження слідчий суддя на підставі наданих сторонами матеріалів визначає, чи є вірогідною причетність особи до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення (за стандартом «обґрунтованої підозри»), щоб застосувати до неї запобіжний захід.
На підтвердження обґрунтованості підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України, детектив долучив до клопотання, зокрема такі докази.
1.   Протоколи допитів свідка ОСОБА_12 від 05.05.2025 та 30.05.2025, згідно з якими ОСОБА_4 , ОСОБА_11 і ОСОБА_10 , будучи службовими особами Міністерства оборони України, наділеними владними повноваженнями, вимагають у нього неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів у розмірі 1 300 000,00 доларів США за перемогу у конкурсі щодо будівництва житла для військовослужбовців на земельній ділянці з кадастровим номером: 8000000000:75:344:0152, площею 0,9043 га,. за адресою: АДРЕСА_1 , з подальшим підписанням договору будівництва. Свідок надав показання про послідовність надання та розмір неправомірної вигоди, які у декілька етапів він мав передавати ОСОБА_4 , ОСОБА_10 і ОСОБА_11 , а саме: перший етап - 100 000,00 доларів США, другий етап - 400 000,00 доларів США, третій етап - 800 000,00 доларів США, які необхідно було класти до банківської скриньки в АТ «Банк «Український капітал» (т. 2 а.с. 1, 9).
2.   Протокол огляду мобільного телефону ОСОБА_12 від 02.06.2025, у якому зафіксовано факт пересилання ОСОБА_11 технічної документації по земельній ділянці за кадастровим номером 8000000000:75:344:0152 за адресою: АДРЕСА_1 , зокрема наказу № 2 від 16.05.2025 «Про затвердження рішення конкурсної комісії щодо проведення конкурсу» стосовно залучення інвестора з виконання будівельних робіт з будівництва багатоповерхового житлового будинку з вбудовано?прибудованими приміщеннями соціально?громадського призначення (дошкільний навчальний заклад) на вул. Симиренка, 20?26, у Святошинському районі м. Києва», які попередньо були надіслані ОСОБА_4 у месенджері «WhatsApp» ОСОБА_10 , а від останнього - ОСОБА_11 (т. 2 а.с. 14).
3.   Протокол ідентифікації (огляду), помітки та кручення грошових коштів від 10.06.2025, відповідно до якого ОСОБА_12 вручено заздалегідь ідентифіковані грошові кошти, які він у подальшому передав ОСОБА_11 як неправомірну вигоду та які вилучені 10.06.2025 у ОСОБА_11 під час його особистого обшуку при затриманні у порядку ст. 208 КПК України (т. 2 а.с. 120, т. 1 а.с. 62).
4.   Протокол огляду мобільного телефону ОСОБА_11 від 17.06.2025, яким зафіксовано листування ОСОБА_11 зі ОСОБА_10 , який надіслав технічну документацію щодо забудови земельної ділянки за кадастровим номером 8000000000:75:344:0152 за адресою: АДРЕСА_1 , яка попередньо була надіслана ОСОБА_4  ОСОБА_10 за допомогою месенджеру «WhatsApp», а також зазначення власного відсотку від загальної суми неправомірної вигоди (т. 2 а.с. 139, т.1 а.с. 62).
5.   Протокол огляду мобільного телефону ОСОБА_10 від 23.06.2025, яким зафіксовано листування ОСОБА_10 з ОСОБА_4 та ОСОБА_11 , отримання технічної документації від ОСОБА_4 щодо забудови земельної ділянки за кадастровим номером 8000000000:75:344:0152 за адресою: АДРЕСА_1 , а також отримання вказівок від ОСОБА_4 щодо зменшення суми неправомірної вигоди від ОСОБА_12 до 1 000 000,00 доларів США (т. 2 а.с. 187).
6.   Протоколи за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій - аудіо -, відеоконтроль особи від 22.05.2025 та від 27.05.2025, якими зафіксовано факти прохання  ОСОБА_11 і ОСОБА_10 надати неправомірну вигоду  ОСОБА_12 у розмірі 1 300 000,00 доларів США, повідомлення етапів передачі неправомірної вигоди, послідовність, розмір і способи її передачі. Також зафіксовано висловлювання ОСОБА_10 і ОСОБА_11 до ОСОБА_12 щодо його перемоги в конкурсі та залучення як інвестора з виконання будівельних робіт з будівництва багатоповерхового житлового будинку з вбудовано?прибудованими приміщеннями соціально?громадського призначення (дошкільний навчальний заклад) на вул. Симиренка, 20?26, у м. Києві на всіх етапах проведення такого конкурсу (т. 3 а.с. 1, 63, 72).
7.   Протокол за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіо, відеоконтролю особи від 13.06.2025, яким зафіксовано факти вимагання неправомірної вигоди ОСОБА_11 та ОСОБА_10 у розмірі 1 300 000,00 доларів США від ОСОБА_12 , етапи та способи передачі неправомірної вигоди, а також факт погодження 10.06.2025 ОСОБА_4 зниження суми неправомірної вигоди до 1 000 000,00 доларів США (т. 4 а.с. 79).
8.   Протокол за результатами проведення негласної слідчої дії - контролю за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту від 11.06.2025, яким зафіксовано огляд, ідентифікацію та копіювання грошових коштів у сумі 5 000,00 доларів США, купюрами номіналом по 100,00 доларів США, а також виготовлено несправжні (імітаційні) засоби, а саме грошові кошти номіналом 100,00 доларів США у кількості 950 штук, котрі вилучені 10.06.2025 у ОСОБА_11 під час його затримання (т. 3 а.с. 107).
9.   Протокол за результатами проведення негласної слідчої розшукової дії - візуального спостереження стосовно ОСОБА_10 від 09.07.2025, яким зафіксовано, що 10.06.2025 після зустрічі ОСОБА_12 та ОСОБА_10 біля закладу швидкого харчування «McDonald's», ОСОБА_10 одразу вирушив на зустріч до ОСОБА_4 для отримання дозволу на зниження суми неправомірної вигоди до 1 000 000,00 доларів США. Після зустрічі з ОСОБА_4 та відповідного погодження ОСОБА_10 одразу вирушив на зустріч до ОСОБА_11 та ОСОБА_12 до закладу «Vino e Cucina» (т. 3 а.с. 113).
10.   Протокол за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії (протокол візуального спостереження стосовно ОСОБА_11 від 09.07.2025, яким зафіксовано отримання 10.06.2025 ОСОБА_11 від ОСОБА_12 першої частини неправомірної вигоди у розмірі 100 000,00 доларів США (т. 3 а.с. 122).
11.   Протокол огляду речей та документів від 17.07.2025, яким досліджено оптичні носії інформації з фото?, відеоматеріалами, отриманими за результатом проведення негласних слідчих (розшукових) дій стосовно ОСОБА_4 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , зокрема узгодженість та послідовність їх дій 10.06.2025 щодо отримання першої частини неправомірної вигоди в розмірі 100 000,00 доларів США (т. 3 а.с. 135, 175).
12.   Акт приймання?передачі справ, документів та майна ЦТУКБ від 22.03.2024, відповідно до якого ОСОБА_4 прийняв посаду тимчасово виконуючого обов`язки начальника ЦТУКБ, а також був ознайомлений з поточними діючими договорами на будівництво житла для військовослужбовців та членів їх сімей. Одним із членів комісії під час передачі був ОСОБА_10 (т. 4 а.с. 1).
13.   Порядок організації будівництва житла для військовослужбовців та членів їх сімей на земельних ділянках, затверджених наказом № 2 ЦТУКБ, яким визначено процедуру проведення конкурсу (на конкурентних засадах) з організації будівництва житла для військовослужбовців та членів їх сімей на земельних ділянках (т. 4 а.с. 31).
14.   Рішення Київської міської ради від 09.12.2021 № 3920/3961 про затвердження проекту землеустрою відведення земельної ділянки ЦТУКБ для будівництва багатоповерхового житлового будинку з вбудовано?прибудованими приміщеннями соціально?громадського призначення на АДРЕСА_1 (кадастровий номер 8000000000:75:344:0152, площею 0.9043 га), яке ОСОБА_4 пересилав за допомогою месенджеру «WhatsApp» ОСОБА_10 (т. 4 а.с. 52).
15.   Протокол огляду зовнішнього накопичувача на жорстких магнітних дисках ОСОБА_4 від 17.07.2025, згідно з яким яким виявлено технічну документацію щодо земельної ділянки за кадастровим номером 8000000000:75:344:0152, яку ОСОБА_4 за допомогою месенджеру «WhatsApp» надсилав ОСОБА_10 для подальшого пересилання відомим ОСОБА_10 забудовникам (т. 4 а.с. 63).
16.   Наказ № 1 ЦТУКБ від 07.05.2025, відповідно до якого ОСОБА_4 створив конкурсну комісію для відбору пропозицій щодо будівництва житла на земельній ділянці: АДРЕСА_1 , визначив себе головою комісії та мав право вирішального голосу (т. 4 а.с. 90).
17.   Протокол № 1 засідання конкурсної комісії ЦТУКБ стосовно залучення інвестора з виконання будівельних робіт з будівництва житлового будинку багатоповерхового будинку з вбудовано прибудованими приміщеннями соціально?громадського призначення на АДРЕСА_1 від 14.05.2025 року, відповідно до якого вирішено провести конкурс з відбору пропозицій щодо будівництва житлового будинку багатоповерхового будинку з вбудовано прибудованими приміщеннями соціально?громадського призначення на АДРЕСА_1 , площею 0.9043 га, кадастровий номер 8000000000:75:344:0152 (т. 4 а.с. 91).
18.   Наказ № 2 ЦТУКБ від 16.05.2025, згідно з яким прийнято рішення провести конкурс щодо будівництва житлового будинку багатоповерхового будинку з вбудовано прибудованими приміщеннями соціально?громадського призначення на АДРЕСА_1 , площею 0.9043 га, кадастровий номер 8000000000:75:344:0152 (т. 4 а.с. 95).
19.   Протокол допиту свідка ОСОБА_14 від 04.07.2025, який обіймав посаду начальника відділу капітального будівництва ЦТУКБ та показав, що ОСОБА_4 розпочав проведення конкурсу щодо будівництва житлового багатоповерхового будинку з вбудовано прибудованими приміщеннями соціально?громадського призначення на АДРЕСА_1 , у порушення Порядку організації будівництва житла для військовослужбовців та членів їх сімей на земельних ділянках, оскільки ОСОБА_4 був обізнаний, що на цій земельній ділянці має право забудови інший забудовник - ТОВ «КанстальГруп». З показань свідка вбачається, що ОСОБА_4 умисно шукав невідповідності в умовах договору з ТОВ «КанстальГруп» та надав вказівку ОСОБА_14 здійснити закріплення тексту оголошення про проведення конкурсу на корпоративній пошті ЦТУКБ, з метою його подальшої зміни та публікації в засобах масової інформації (т. 4 а.с. 96).
Дослідивши відомості, які містяться в перелічених доказах, слідчий суддя вважає їх у сукупності достатніми для того, щоб у межах судового контролю дійти висновку про можливу причетність ОСОБА_4 до інкримінованого злочину за тих обставин, що відображені у повідомленій йому підозрі, та про обґрунтованість останньої.
Слід наголосити, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» обмежує міру, до якої слідчий суддя може оцінювати обставини, відомості про які надані сторонами. У межах оцінки питань, обумовлених розглядом клопотання, слідчий суддя не констатує та не має права констатувати винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення, вдаватися до оцінки наявності в її діях складу кримінального правопорушення чи конкретних кваліфікуючих ознак.
Втім варто зауважити, що усупереч доводам захисту, перелічені матеріали досудового розслідування у достатній мірі підтверджують відображені у повідомленні про підозру обставини, які можуть свідчити про висловлення прохання та одержання тимчасово виконувачем обов`язки начальника ЦТУКБ ОСОБА_4 неправомірної вигоди в особливо великому розмірі за забезпечення перемоги ТОВ «Астрон трейд» у конкурсі на забудову земельної ділянки по вул. Симиренка, 20?26, у м. Києві, вчинене за попередньою змовою з начальником групи забезпечення інфраструктури руху опору відділу підтримання руху опору управління руху опору Командування сил спеціальних операцій Міністерства оборони України ОСОБА_11 та заступником начальника фінансово?економічного управління Головного управління капітальних вкладень у Міністерстві оборони України ОСОБА_10 .

Щодо заявлених ризиків для кримінального провадження
Раніше згадано, що у своєму клопотанні детектив вказав про існування передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України ризиків: (1) переховуватися від органів досудового розслідування та / або суду; (2) незаконно впливати на свідків, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні; (3) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, - які обумовлюють необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Щодо ризику переховування від органу досудового розслідування та / або суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України)
Надаючи оцінку тому, чи існує ризик переховування ОСОБА_4 від органу досудового розслідування, суду, слідчий суддя виходить з сукупності встановлених відомостей, що може доводити або спростовувати вірогідність вчинення підозрюваним дій, спрямованих на порушення відповідних обов`язків.
І.   Так, кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 368 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , ст. 12 КК України віднесено до особливо тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строку від восьми до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.
До того ж, відповідно до примітки до ст. 45 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 368 цього Кодексу, є корупційним. Зазначене унеможливлює застосування інституту звільнення від кримінальної відповідальності чи від відбування покарання з випробуванням.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях вказує, що небезпеку переховування від правосуддя не можна констатувати, виходячи виключно з суворості можливого покарання; її треба визначати з врахуванням низки інших факторів, які можуть або підтвердити наявність небезпеки переховування від правосуддя, або зробити її настільки незначною, що вона не може слугувати виправданням для тримання під вартою (рішення у справі «W v. Switzerland»).
Ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню. Серйозність же покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти (рішення у справі «Бессієв проти Молдови»).
ІІ.   Матеріалами справи підтверджується, що ОСОБА_4 має паспорт для виїзду за кордон №  НОМЕР_2 від 14.06.2017 (дійсний до 14.06.2027) (т. 1 а.с. 35).
Протоколом огляду інформаційно?телекомунікаційної системи Державної прикордонної служби України («Акркан ЦП») від 08.08.2025 установлено, що у період часу з 22.02.2022 до 07.08.2025 ОСОБА_4 7 разів перетинав державний кордон України (23.02.2022, 18.06.2022, 15.11.2022, 18.03.2023, 05.08.2023, 01.12.2023). Такі перетини відбувались, зокрема на автомобілі «Volvo XC90», номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_4 (т. 1 а.с. 52).
Зазначений автомобіль (2019 року випуску) 02.08.2022 зареєстровано на ОСОБА_13 , із зазначенням його вартості 49 000,00 грн (т. 1 а.с. 43, 45).
Водночас з протоколу огляду електронної сторінки (онлайн?платформи) з розміщення оголошень щодо продажу транспортних засобів від 08.08.2025 слідує, що ціна аналогічного автомобіля варіюється від 34 500,00 доларів США до 50 274,00 доларів США (т. 1 а.с. 47).
ІІІ.   Протоколом огляду від 18.08.2025 установлено, що протягом 2015?2025  років ОСОБА_4 обіймав такі посади:
-   директор департаменту державної реєстрації та нотаріату Міністерства юстиції України (2015?2018 роки);
-   начальник відділу Центрального агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (2019 рік);
-   начальник юридичного управління Головного управління майна та ресурсів Міністерства оборони України (2020?2021 роки);
-   заступник Генерального директора концерну «Військторгсервіс» (2022?2025 роки).
Окрім того, згідно з витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб?підприємців та громадських формувань станом на 07.08.2025 ОСОБА_4 є одним із засновників, бенефіціарним власником та керівником (головою) Адвокатського об`єднання «Таліон» (код ЄДРПОУ 39529320) (т. 1 а.с. 37).
За 2024 рік сукупний дохід ОСОБА_4 становив 447 253,00 грн. На кінець цього звітного року ОСОБА_4 задекларував 28 000,00 доларів США готівкою.
За період з 01.01.2025 до 20.05.2025 ОСОБА_4 задекларував 173 124,00 грн сукупного доходу, а також наявність грошових активів в указаному раніше розмірі.
IV.   Зі змісту протоколу за результатами проведення негласної слідчої дії - аудіо?, відеоконтроль особи від 22.05.2025 слідує, що ОСОБА_4 , обіймаючи посаду тимчасово виконуючого обов`язки ЦТУКБ, набув широке коло знайомств та зв?язків серед службових осіб Міністерства оборони України, органів державної влади, місцевого самоврядування, правоохоронних органів, керівників підприємств, установ та організацій, які він може використати з метою переховування від органів досудового розслідування та / або суду, у тому числі шляхом залишення території України (т. 3 а.с. 2).
З урахуванням наведеного слідчий суддя вважає, що співставлення у взаємозв`язку можливих негативних наслідків у результаті вирішення кримінального провадження із наявними у підозрюваного матеріальними ресурсами та зв`язками, не виключає існування на цей час ризику переховування ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та / або суду.
Отже, слідчий суддя вважає доведеним передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України ризик у кримінальному провадженні.

Щодо ризику впливу на свідків, інших підозрюваних у кримінальному провадженні (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України)
Аналізуючи доводи детектива в цій частині, суд ураховує те, що у кримінальному провадження повідомлено про підозру 3 особам, які, за версією слідства, діяли за попередньою змовою між собою.
Інкримінована співучасть та роль у вчиненні злочину, набуті в органах державної влади знайомства та зв`язки, дають підстави обґрунтовано припускати вірогідність незаконного впливу зі сторони підозрюваного на інших співучасників (підозрюваних), свідків, зокрема ОСОБА_12 , з метою координації чи синхронізації їх показань як між собою, так і з власними, зміни чи відмови від раніше наданих ним показань, а відтак - і спотворення доказів у справі.
Водночас, у силу ч. 2 ст. 84 КПК України, показання (у тому числі свідків, як тих, що вже допитані під час досудового розслідування, так і тих, які можуть бути допитані у подальшому), є процесуальними джерелами доказів та можуть мати важливе значення в контексті предмету доказування у цьому кримінальному провадженні.
До того ж, у силу засади безпосередності дослідження судом показань, яка передбачена ст. 23 КПК України, та відповідно до визначених у ст. 224 КПК України правил проведення допиту в суді, під час судового розгляду суд отримує показання усно шляхом допиту особи у судовому засіданні. Порушення зазначених імперативних вимог, як правило, має наслідком недопустимість як доказу відомостей, що містяться у відповідних показаннях.
Отже, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України ризик учинення підозрюваним незаконного впливу на свідків та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні вочевидь є високим.

Щодо ризику вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити інкриміноване кримінальне правопорушення (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України)
Слідчий суддя не погоджується з доводами детектива про наявність цього ризику з огляду на таке.
До клопотання детектива не додано доказів на підтвердження наявності підстав вважати, що ОСОБА_4 може вчинити нові кримінальні правопорушення. Таких доказів не надано прокурором під час розгляду клопотання в суді.
Згідно з повідомленням начальника ЦТУКБ ОСОБА_15 від 02.09.2025, наданого на запит захисника, на підставі наказу Міністра оборони України № 8?ДП від 12.03.2024 на ОСОБА_4 покладено тимчасове виконання обов`язків начальника ЦТУКБ як на заступника генерального директора Концерну «Військторгсервіс» Міністерства оборони України за основним місцем роботи. 20.05.2025 ОСОБА_4 звільнений з посади заступника генерального директора Концерну «Військторгсервіс», після чого у трудових відносинах з ЦТУКБ він не перебував.
Ураховуючи наведене та у зв`язку із тим, що вчинення інкримінованого ОСОБА_4 злочину наразі припинення у результатів діяльності правоохоронних органів, слідчий суддя вважає недоведеним ризик того, що підозрюваний може продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Посилання детектива на те, що у кримінальному провадженні досліджуються обставини отримання ОСОБА_4 , під час перебування на посаді тимчасово виконуючого обов`язки начальника ЦТУКБ, неправомірної вигоди від інших забудовників за забезпечення їх перемоги в конкурсах щодо будівництва житла для військовослужбовців та членів їх сімей, а також доводи стосовно використання ОСОБА_4 згаданого раніше автомобіля «Volvo XC90», не може бути підставою для обтяження підозрюваного зазначеним ризиком - учинення іншого кримінального правопорушення у майбутньому або продовження злочину, у якому підозрюється.

Щодо наявності підстав для застосування запобіжного заходу
З урахуванням обґрунтованої підозри та встановлених ризиків, на цьому етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою досягнення його дієвості та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.
За змістом ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.
Під час розгляду клопотання про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою сторона обвинувачення на підставі наданих доказів не довела наявність обставин, які у своїй сукупності свідчать про те, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання доведеним ризикам.
З матеріалів судової справи слідує, що факт вчинення інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення викрито та припинено працівниками правоохоронного органу 10.06.2025.
11.06.2025 проведено невідкладний обшук за місце проживання ОСОБА_4 , про підозру йому повідомлено 12.08.2025, а допитано в якості підозрюваного лише 28.08.2025. Отже, з моменту коли ОСОБА_4 стало відомо про те, що він є фігурантом відповідно кримінального провадження, до дня вирішення питання про застосування до нього запобіжного заходу сплинуло майже три місяці. Проте стороною обвинувачення не надано доказів на підтвердження того, що підозрюваним вчинялися дії, які могли б вказувати на наявність підстав для застосування до нього найсуворішого запобіжного заходу. Натомість, з матеріалів кримінального провадження, і це не заперечувалося прокурором у судовому засіданні, протягом зазначеного періоду підозрюваний демонстрував належну процесуальну поведінку. Зокрема з`являвся за першим викликом, ініціював свій допит у якості підозрюваного, надавав зразки для експертного дослідження тощо.
З огляду на це, враховуючи дані про особу підозрюваного, його сімейний стан, характеристики, наявність постійного місця проживання, належну процесуальну поведінку у кримінальному провадженні слідчий суддя дійшов висновку, що вагомі підстави для застосування відносно підозрюваного виняткового виду запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відсутні.
Виходячи з установлених обставин, слідчий суддя вважає, що запобіжний захід у вигляді застави буде цілком достатнім для запобігання доведеним ризикам.
Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. 
У силу ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України).
У виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (абз. 5 ч. 5 ст. 182 КПК України).
Слідчий суддя враховує обставини, які свідчать про високу інтенсивність ризиків переховування підозрюваного від органу досудового розслідування, впливу на свідків та підозрюваних у цьому кримінальному провадженні, а також обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 .
Окрім обґрунтованості підозри та встановлених ризиків, слідчий суддя враховує також інші обставини, передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України, зокрема: (і)   вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; (іі)   тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у вчиненні кримінального правопорушення; (ііі)   вік підозрюваного, його майновий стан та сімейний стан.
Оцінивши наведені обставини у сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що запобіжний захід у вигляді застави є пропорційним запобіганню встановленим ризикам. Водночас, застосування до підозрюваного іншого, більш м`якого запобіжного заходу, ніж застава, не забезпечить досягнення мети запобіжного заходу та належне виконання ним процесуальних обов`язків.
Вирішуючи питання щодо розміру застави, слідчий суддя зазначає, що гарантії, передбачені п. 5 ч. 1 ст. 7 КПК України, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а, зокрема, належну процесуальну поведінку підозрюваного. Таким чином, сума застави повинна бути оцінена враховуючи самого підозрюваного, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його належну поведінку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави, у випадку переховування від органів досудового розслідування тощо, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання кримінальному провадженню. При цьому має бути врахований майновий стан підозрюваного.
Отже, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати стримувала підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки. Водночас розмір такої застави не має бути надмірним.
У клопотанні детектив прохав одночасно із застосуванням запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити підозрюваному альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 17 600 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53 292 800,00 грн.
Ураховуючи встановлені ризики, обставини вчинення інкримінованого ОСОБА_16 злочину, слідчий суддя погоджується з тим, що застава у визначених п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України межах (від 242 240,00 грн до 908 400,00 грн) не здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
На переконання слідчого судді, підозрюваному має бути визначена застава у розмірі, який перевищує передбачений згаданою нормою граничний, втім, який не порушуватиме принцип пропорційності.
У цьому контексті слідчий суддя враховує відомості про матеріальний стан підозрюваного та вважає за необхідне визначити ОСОБА_4 заставу у розмірі 900 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 2 725 200,00 грн, яка не буде для нього непомірною. Саме у такому розмірі застава цілком здатна забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а ризик її втрати буде фактором, який стримуватиме підозрюваного від реалізації наявних ризиків.

Щодо покладення на підозрюваного обов`язків
Згідно з ч. 5 ст. 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених ч. 1 цієї статті (наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні), слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.
Ураховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, установлення, передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України ризиків, слідчий суддя вважає за необхідне при застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави покласти на нього передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язки, а саме:
-   прибувати за кожним викликом до детектива, прокурора та суду;
-   не відлучатись з міста Києва без дозволу детектива, прокурора або суду;
-   повідомляти детектива, прокурора, суд про зміну свого місця проживання;
-   утримуватись від спілкування зі свідками, підозрюваними та іншими особами з приводу обставин кримінального правопорушення у цьому кримінальному провадженні;
-   здати на зберігання до Печерського відділу Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби у м. Києві та Київській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що даю право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Зазначені обов`язки релевантні встановленим ризикам та здатні їм запобігти.
Строк дії обов`язків слідчий суддя визначає у межах, передбачених ч. 7 ст. 194 КПК України,- два місяці.
Водночас, слідчий суддя не вбачає підстав для застосування до підозрюваного обов`язку носити електронний засіб контролю. На переконання слідчого судді, обмеження на вільне залишення населеного пункту та обов`язок здати паспорт для виїзду за кордон є достатніми обмежувальними заходами, що запобігатимуть ризику переховування підозрюваного.

Висновки
Сторона обвинувачення довела (1)   наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України, та (іі)   наявність передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України ризиків, що у сукупності обумовлює (ііі)   необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу.
Втім, слідчий суддя не погодився з необхідністю застосування до підозрюваного ОСОБА_4 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яке є найбільш тяжким, уважаючи, що запобіжний захід у вигляді застави є достатнім та необхідним з метою забезпечення дієвості кримінального провадження та належної процесуальної поведінки підозрюваного.
Отже, клопотання прокурора підлягає задоволенню частково.
Під час розгляду клопотання детектива установлено, що ОСОБА_4 має статус адвоката. Тому у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 483 КПК України про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу слід повідомити Раду адвокатів Київської області, якою видано свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.
На підставі викладеного та керуючись ст. 132, 182, 372 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України - задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного  ОСОБА_17 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Ново-Астрахань Кремінського району Луганської області, запобіжний захід у вигляді застави.
Визначити підозрюваному ОСОБА_18 заставу у розмірі 2 725 200,00 (два мільйони двісті сімдесят п`ять) гривень.
Застава може бути внесена підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Вищого антикорупційного суду (за реквізитами: код ЄДРПОУ 42836259; номер рахунка за стандартом IBAN НОМЕР_3 ).
Роз`яснити підозрюваному, що він не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору або суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави, у тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
Роз`яснити заставодавцю (у разі внесення ним застави), що  ОСОБА_19  підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України, санкція якого передбачає покарання, зокрема у виді позбавлення волі на строк від восьми до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна. Також роз`яснити заставодавцю, що у разі внесення ним застави, на нього покладається обов`язок забезпечити належну поведінку підозрюваного та його явку за викликом.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.
У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_20 такі обов`язки:
-   прибувати за кожним викликом до детектива, прокурора та суду;
-   не відлучатись з міста Києва без дозволу детектива, прокурора або суду;
-   повідомляти детектива, прокурора, суд про зміну свого місця проживання;
-   утримуватись від спілкування зі свідками, підозрюваними та іншими особами з приводу обставин кримінального правопорушення у цьому кримінальному провадженні;
-   здати на зберігання до Печерського відділу Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби у м. Києві та Київській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що даю право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного, визначити два місяці, тобто до 04.11.2025.
Повідомити Раду адвокатів Київської області про застосування до ОСОБА_20 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя                                                                 ОСОБА_1