Справа № 991/10480/25
Провадження 1-кс/991/10566/25

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 жовтня 2025 року                                                                 м.Київ 

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , детектива ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого детектива Другого підрозділу детективів Четвертого Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_4 , погоджене заступником керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_5 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 52024000000000487 від 24.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 368-5 КК України, 

В С Т А Н О В И В:

І. Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається 
09.10.2025 старший детектив Другого підрозділу детективів Четвертого Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_4 (далі - НАБУ, детектив), за погодженням з заступником керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_5 (далі - САП, прокурор), звернувся із клопотанням про арешт майна, яке вилучене 08.10.2025 у ОСОБА_6 в ході обшуку земельної ділянки з кадастровим номером 5122783200:01:002:0296 за адресою: АДРЕСА_1 з будівлями та спорудами, що розташовані на ній:
- мобільний телефон марки Apple iPhone 14 Pro Max IMEI НОМЕР_1 ;
- ноутбук «MacBook Pro» серійний номер FVFZwPANL410.
Також детектив просив зберігання майна, на яке накладено арешт, доручити Четвертому Головному підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України в порядку, передбаченому ст. 100 КПК України.
Необхідність арешту обґрунтовано потребою у забезпеченні збереження відповідного майна як речових доказів.
Клопотання надійшло до Вищого антикорупційного суду 09.10.2025 та було передано до провадження слідчого судді ОСОБА_1 . 

ІІ. Позиції учасників у судовому засіданні
Детектив ОСОБА_3 , який входить до складу групи прокурорів у цьому кримінальному провадженні, у судовому засіданні 13.10.2025 клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити. Уточнив, що обшук проводився саме в с. Ліски. До початку судового засідання 13.10.2025 електронною поштою від нього надійшла заява про долучення до матеріалів клопотання про арешт майна додаткових документів, а саме: копії службової записки детектива ОСОБА_3 № 54/40129-27 від 09.10.2025.
Власник майна ОСОБА_6 у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання був належним чином повідомлений телефонограмою № 991/10480/25/32705/2025 від 09.10.2025. 
Представник власника майна ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_7 у судове засідання не з`явилася, проте до початку судового засідання 13.10.2025 подала до суду письмові заперечення на клопотання про арешт майна, в яких просила відмовити в задоволенні клопотання, посилаючись на те, що в клопотанні не доведено, яке значення мають вилучені речі для кримінального провадження; детективом не обгрунтовано необхідність накладення арешту на вилучений мобільний телефон та ноутбук; не доведено неможливість зняття з них інформації без їх вилучення та арешту; доступ до інформації, яка міститься на техніці, жодним чином не обмежувався, оскільки власником майна надано пароль від телефона та з моменту обшуку 08.10.2025 минуло достатньо часу для огляду техніки; ОСОБА_6 використовує вилучену в нього техніку у повсякденному житті , тому накладення арешту на телефон та ноутбук буде непропорційним обмеженням прав.
Зі змісту ч. 1 ст. 172 КПК України вбачається, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до вимог ч. 1 та ч. 2 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення досудового розслідування в розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а під час судового провадження - суд.
Отже, до завдань суду належить контроль ефективності надання захисту.
З огляду на те, що законом встановлений граничний строк розгляду клопотання про арешт майна (не пізніше двох днів з дня його надходження до суду), всі учасники справи повідомлені належним чином про дату, час і місце судового засідання, їх явка не є обов`язковою, неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, з метою дотримання розумних строків розгляду клопотання про арешт майна, слідчий суддя розглянув клопотання без власника майна та його представника.

ІІІ. Положення закону, якими керувався слідчий суддя при постановленні ухвали 
Відповідно до ч. 1 та пункту 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, до яких, зокрема, належить арешт майна. Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: (1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; (2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; (3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Поряд з цим, арешт майна застосовується у кримінальному провадженні незалежно від ступеню тяжкості кримінального правопорушення, що у ньому розслідується.
Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт на комп`ютерні системи чи їх частини накладається лише у випадках, якщо вони отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення або є засобом чи знаряддям його вчинення, або зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, або якщо їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, а також якщо доступ до комп`ютерних систем чи їх частин обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (ст.  170 КПК України). 
Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 98 КПК). 
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
У силу частин 1, 2, 4 , 5 ст. 173 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: (1) правову підставу для арешту майна; (2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається з метою забезпечення збереження речових доказів) ; (3) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; (4) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб. 
У разі задоволення клопотання слідчий суддя постановляє ухвалу, в якій зазначає: 1) перелік майна, на яке накладено арешт; 2) підстави застосування арешту майна; 3) перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення; 4) заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно; 5) порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

ІV. Встановлені слідчим суддею обставини із посиланням на докази
У судовому засіданні слідчий суддя дослідив матеріали, якими детектив обґрунтовує клопотання про арешт майна, серед яких: 
1) Службова записка на внесення до ЄРДР від 24.09.2024 (т. 1, а.п. 1-12);
2) Постанова про визначення старшого слідчої групи та слідчих, які здійснюватимуть досудове розслідування від 24.09.2024 (т. 1, а.п. 13-14);
3) Постанова про визначення групи прокурорів та старшого групи прокурорів від 26.09.2024 (т. 1, а.п.        15-16);
4) Повідомлення про початок досудового розслідування від 24.09.2024 (т. 1, а.п. 17);
5) Постанова про розсекречення від 23.10.2024 (т. 1, а.п.        18-19);
6) Протокол за результатами проведення оперативно-розшукового заходу від 12.07.2024 (т. 1, а.п. 20-44);
7) Протокол огляду ділянки місцевості від 16.07.2025 (т. 1, а.п.        45-47);
8) Протокол огляду веб-сторінки від 16.07.2025 (т. 1, а.п. 48-79);
9) Картка ДМС стосовно ОСОБА_8 (т. 1, а.п. 80);
10) Картка ДМС стосовно ОСОБА_9 (т. 1, а.п. 81);
11)        Витяг з ДРАЦС стосовно шлюбу ОСОБА_8 та ОСОБА_9 та його подальшого розірвання (т. 1, а.п.        82-85);
12)        Інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно стосовно житлового будинку ОСОБА_9 (т. 1, а.п. 86-88);
13) Декларація ОСОБА_8 за 2022 рік, відповідно до якої ОСОБА_8 зазначив наявність грошових активів у себе та членів своєї сім`ї у сумі 4 200 000 грн. та 120 000 дол. США. (т. 1, а.п. 89-104);
14) Декларація ОСОБА_8 за 2023 рік, відповідно до якої ОСОБА_8 та члени його сім`ї отримали наступні доходи: 3 082 307 грн. - дохід від зайняття підприємницькою діяльністю ОСОБА_9 ; 150 085 грн. - заробітна плата отримана за основним місцем роботи ОСОБА_8 ; 745 грн. - інші доходи, крім сум грошового забезпечення, грошових винагород та інших виплат ОСОБА_8 ; 14 957 грн. - заробітна плата отримана за основним місцем роботи ОСОБА_8 . Крім того, до доходів ОСОБА_8 та членів його сім`ї за 2023 рік відноситься: 2 092 765 грн. - отримання позики (кредиту) для придбання автомобіля ОСОБА_9 ; 367 607 грн. - отримання позики (кредиту) ОСОБА_9 (т. 1, а.п. 105-122);
15) Декларація ОСОБА_8 за 2024 рік (т. 1, а.п. 123-142), відповідно до якої ОСОБА_8 та члени його сім`ї отримали наступні доходи: 3 119 070 грн. - дохід від зайняття підприємницькою діяльністю ОСОБА_9 ; 14 620 грн. - соціальні виплати, у тому числі виплати ВПО ОСОБА_9 ; 198 000 грн. - заробітна плата (грошове забезпечення) ОСОБА_8 ; 294 324 грн. - страхові виплати ОСОБА_8 ; 178 грн. - додаткове благо, у тому числі кешбек, бонуси ОСОБА_8 ; 1 605 415 грн. - дохід від зайняття підприємницькою діяльністю ОСОБА_8 ; 980 000 грн. - дохід від відчуження рухомого майна (крім цінних паперів та корпоративних прав) ОСОБА_8 ; 3 700 000 грн. - дохід від відчуження рухомого майна (крім цінних паперів та корпоративних прав) ОСОБА_9 . 
Відповідно до цієї декларації за 2024 рік, ОСОБА_8 та члени його сім`ї здійснили наступні видатки: 500 000 грн. - придбано автомобіль марки Skoda Octavia, 2023 року випуску ОСОБА_8 ; 1 487 627 грн. - розмір сплачених у звітному періоді коштів у рахунок основної суми боргу за позикою (кредитом) ОСОБА_9 ; 86 грн. - розмір сплачених у звітному періоді процентів за позикою (кредитом) ОСОБА_9 ; 97 008 грн. - розмір сплачених у звітному періоді коштів у рахунок основної суми боргу за позикою (кредитом) ОСОБА_9 ; 3 248 грн. - розмір сплачених у звітному періоді процентів за позикою (кредитом) ОСОБА_9 ;
16) Картка ДМС стосовно ОСОБА_6 (т. 1, а.п. 143-144);
17) Ухвала про проведення обшуку від 19.09.2025 у ОСОБА_6 (т. 1, а.п. 145-151);
18) Протокол обшуку від 08.10.2025 (т. 1, а.п. 152-156), згідно з яким 08.10.2025 на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_10 від 19.09.2025 детективами Національного бюро проведено обшук земельної ділянки з кадастровим номером 5122783200:01:002:0296 за адресою: АДРЕСА_1 з будівлями та спорудами, що розташовані на ній, яка перебуває у власності ОСОБА_11 та фактичному володінні ОСОБА_6 .
У ході обшуку у ОСОБА_6 було виявлено та тимчасово вилучено:
- мобільний телефон марки Apple iPhone 14 Pro Max IMEI НОМЕР_1 ;
- ноутбук «MacBook Pro» серійний номер FVFZwPANL4100. 
У ході огляду вмісту мобільного телефону було виявлено в застосунку WhatsApp листування з абонентом « ОСОБА_12 » НОМЕР_2 (який належить ОСОБА_8 ) щодо будівництва будинку за адресою: АДРЕСА_2 (на момент будівництва - АДРЕСА_3), а саме текстові повідомлення, фото, відео, голосові повідомлення, документи щодо обсягу та вартості використаних будівельних матеріалів і виконаних робіт. Аналогічні за змістом листування виявлені в застосунках Viber і Telegram.
У ході огляду ноутбуку виявлено наявність застосунку Telegram із аналогічним вмістом листування із абонентом « ОСОБА_12 11» НОМЕР_3 ).
19) Постанова про визнання речовими доказами від 08.10.2025, відповідно до якої зазначене майно, вилучене під час обшуку (мобільний телефон марки Apple iPhone 14 Pro Max IMEI НОМЕР_1 ; ноутбук «MacBook Pro» серійний номер FVFZwPANL4100), визнано речовим доказом у кримінальному провадженні (т. 1, а.п. 157-159);
20) Копія витягу з ЄРДР № 52024000000000487 від 24.09.2024, згідно з яким відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ст. 368-5 КК України, внесені до ЄРДР 24.09.2024 про те, що особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, набула активи, вартість яких більше ніж на шість тисяч п`ятсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян може перевищувати його законні доходи (т. 2);
21) Копія службової записки детектива ОСОБА_3 № 54/40129-27 від 09.10.2025, в якій він зазначив, що під час розслідування виникла необхідність у проведенні огляду комп`ютерних даних, які зберігаються на електронних носіях інформації, вилучених 08.10.2025 під час проведення обшуків у м. Одесі та Одеській області. Тому для надання консультацій та безпосередньої технічної допомоги при проведенні процесуальної дії виникла необхідність залучити в порядку ч. 2 ст. 71 КПК України спеціаліста, який має спеціальні знання та навички в сфері інформаційних технологій (т. 2).

V. Мотиви слідчого судді
Щодо повноважень слідчого судді на розгляд клопотання
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя встановив, що воно подане у кримінальному провадженні щодо кримінального правопорушення, віднесеного до підсудності Вищого антикорупційного суду згідно із статтями 33-1, 216 КПК України, а тому його розгляд належить до повноважень слідчого судді Вищого антикорупційного суду.
Клопотання подане в межах строків, визначених ч. 5 ст. 171 КПК України, та відповідає положенням цієї статті щодо його змісту. 

Щодо підстав для арешту майна 
Правовою підставою для арешту майна у клопотанні прокурора вказано п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України - арешт з метою збереження речових доказів. 
Отже, на переконання слідчого судді, така підстава для арешту майна як арешт з метою збереження речових доказів підлягає застосуванню щодо вилученого під час проведення обшуку майна, з огляду на таке.

Щодо можливості використання майна як доказу у кримінальному провадженні 
Як видно з клопотання про арешт майна та доданих до нього додатків, детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 52024000000000487 від 24.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 368-5 КК України.
Органом досудового розслідування досліджуються обставини можливого набуття депутатом Одеської обласної ради ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у власність активів, що перевищують його законні доходи та доходи членів його сім`ї. 
Встановлено, що ОСОБА_8 набув повноважень депутата Одеської обласної ради 04.12.2020 на першій сесії Одеської обласної ради VIII скликання.
З урахуванням положень пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» депутат місцевої ради України є особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, а отже суб`єктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції». Тож, беручи до уваги положення ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», ОСОБА_8 є суб`єктом декларування.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_8 у період з 19.12.2013 по 29.06.2023 перебував у шлюбі з ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а після розірвання шлюбу, відповідно до декларацій особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2023 та 2024 роки продовжив вказувати її як особу, з якою спільно проживає та не перебуває у шлюбі (далі - декларація).
Разом з цим, 04.08.2023 ОСОБА_9 набуто у власність земельну ділянку з кадастровим номером 5122786400:01:001:4554, загальною площею 0,0668 га за ціною 534 550 грн. В подальшому, 21.01.2025 за ОСОБА_9 зареєстровано право власності на житловий будинок загальною площею 260,4 кв.м., що розташований на вказаній земельній ділянці та має адресу: АДРЕСА_2 .
Фактично, вищезазначені земельна ділянка та розташований на ній житловий будинок розташовані в котеджному містечку «Сосновий берег».
Встановлено, що організацією будівництва вищезазначеного житлового будинку та його фінансуванням на постійній основі займався ОСОБА_8 . 
Разом з цим, відповідно до декларації за 2022 рік, ОСОБА_8 зазначив наявність грошових активів у себе та членів своєї сім`ї у сумі 4 200 000 грн. та 120 000 дол. США. 
Відповідно до декларації за 2023 рік, ОСОБА_8 та члени його сім`ї отримали наступні доходи:
-        3 082 307 грн. - дохід від зайняття підприємницькою діяльністю ОСОБА_9 ;
-        150 085 грн. - заробітна плата отримана за основним місцем роботи ОСОБА_8 ;
-        745 грн. - інші доходи, крім сум грошового забезпечення, грошових винагород та інших виплат ОСОБА_8 ;
-        14 957 грн. - заробітна плата отримана за основним місцем роботи ОСОБА_8 . 
Крім того, до доходів ОСОБА_8 та членів його сім`ї за 2023 рік відноситься:
-        2 092 765 грн. - отримання позики (кредиту) для придбання автомобіля ОСОБА_9 ;
-        367 607 грн. - отримання позики (кредиту) ОСОБА_9 .
У декларації ОСОБА_8 за 2023 рік, порівняно з 2022 роком, зменшились заощадження:
-        на 1 100 000 грн.
-        на 20 000 дол. США, що за офіційним курсом НБУ на 29.12.2023 становить 759 600.
Отже, потенційні видатки (складаються з доходів, отриманих кредитів та витратою заощаджень) ОСОБА_8 та членів його сім`ї у 2023 році склали 7 568 066 грн.
Відповідно до декларації за 2023 рік, ОСОБА_8 та члени його сім`ї здійснили наступні видатки:
-        4 222 900 грн. - придбано автомобіль марки BMW M4, 2023 року випуску ОСОБА_9 
-        534 550 грн. - придбано земельну ділянку з кадастровим номером 5122786400:01:001:4554 ОСОБА_9 
-        604 948 грн. - розмір сплачених у звітному періоді коштів у рахунок основної суми боргу за позикою (кредитом) ОСОБА_9 ;
-        103 грн. - розмір сплачених у звітному періоді процентів за позикою (кредитом) ОСОБА_9 ;
-        236 362 грн. - розмір сплачених у звітному періоді коштів у рахунок основної суми боргу за позикою (кредитом) ОСОБА_9 ;
-        30 988 грн. - розмір сплачених у звітному періоді процентів за позикою (кредитом) ОСОБА_9 .
Загальна задекларована сума видатків ОСОБА_8 та членів його сім`ї за 2023 рік становить 5 629 851 грн.
Таким чином, різниця між сумою потенційних видатків (7 568 066 грн.) ОСОБА_8 та членів його сім`ї за 2023 рік порівняно з задекларованими видатками (5 629 851 грн.) складає 1 938 215 грн.
Відповідно до декларації за 2024 рік, ОСОБА_8 та члени його сім`ї отримали наступні доходи:
-        3 119 070 грн. - дохід від зайняття підприємницькою діяльністю ОСОБА_9 ;
-        14 620 грн. - соціальні виплати, у тому числі виплати ВПО ОСОБА_9 ;
-        198 000 грн. - заробітна плата (грошове забезпечення) ОСОБА_8 ;
-        294 324 грн. - страхові виплати ОСОБА_8 ;
-        178 грн. - додаткове благо, у тому числі кешбек, бонуси ОСОБА_8 ;
-        1 605 415 грн. - дохід від зайняття підприємницькою діяльністю ОСОБА_8 ;
-        980 000 грн. - дохід від відчуження рухомого майна (крім цінних паперів та корпоративних прав) ОСОБА_8 ;
-        3 700 000 грн. - дохід від відчуження рухомого майна (крім цінних паперів та корпоративних прав) ОСОБА_9 .
У декларації ОСОБА_8 за 2024 рік порівняно з 2023 роком зменшились заощадження на 1 100 000 грн.
Отже, потенційні видатки (складаються з доходів та витратою заощаджень) ОСОБА_8 та членів його сім`ї у 2024 році склали 11 011 607 грн.
Відповідно до декларації за 2024 рік, ОСОБА_8 та члени його сім`ї здійснили наступні видатки:
-        500 000 грн. - придбано автомобіль марки Skoda Octavia, 2023 року випуску ОСОБА_8 ;
-        1 487 627 грн. - розмір сплачених у звітному періоді коштів у рахунок основної суми боргу за позикою (кредитом) ОСОБА_9 ;
-        86 грн. - розмір сплачених у звітному періоді процентів за позикою (кредитом) ОСОБА_9 ;
-        97 008 грн. - розмір сплачених у звітному періоді коштів у рахунок основної суми боргу за позикою (кредитом) ОСОБА_9 ;
-        3 248 грн. - розмір сплачених у звітному періоді процентів за позикою (кредитом) ОСОБА_9 .
Загальна задекларована сума видатків ОСОБА_8 та членів його сім`ї за 2024 рік становить 2 087 969 грн.
Таким чином, різниця між сумою потенційних видатків (11 011 607 грн.) ОСОБА_8 та членів його сім`ї за 2024 рік порівняно з задекларованими видатками (2 087 969 грн.) складає 8 923 638 грн.
Водночас, досудовим розслідуванням встановлено, що у період з червня 2023 року по січень 2025 року ОСОБА_8 було побудовано та здано в експлуатацію житловий будинок площею 260,4 кв.м., вартість якого відповідно до даних з відкритих джерел може починатися від 24 млн грн. Також установлено, що мінімальна ринкова вартість 0,01 га земельної ділянки в котеджному містечку «Сосновий берег» складає 787 000 грн. 
Враховуючи вищевикладене, в діях ОСОБА_8 містяться ознаки набуття у власність активів, що перевищують його законні доходи та доходи членів його сім`ї, тобто ознаки складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 368-5 КК України.
08.10.2025 на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_10 від 19.09.2025 детективами Національного бюро проведено обшук земельної ділянки з кадастровим номером 5122783200:01:002:0296 за адресою: АДРЕСА_1 з будівлями та спорудами, що розташовані на ній, яка перебуває у власності ОСОБА_11 та фактичному володінні ОСОБА_6 .
У ході обшуку у ОСОБА_6 було виявлено та тимчасово вилучено:
- мобільний телефон марки Apple iPhone 14 Pro Max IMEI НОМЕР_1 ;
- ноутбук «MacBook Pro» серійний номер FVFZwPANL4100. 
У ході огляду вмісту мобільного телефону було виявлено в застосунку WhatsApp листування з абонентом « ОСОБА_12 » НОМЕР_2 (який належить ОСОБА_8 ) щодо будівництва будинку за адресою: АДРЕСА_2 (на момент будівництва - АДРЕСА_3), а саме текстові повідомлення, фото, відео, голосові повідомлення, документи щодо обсягу та вартості використаних будівельних матеріалів і виконаних робіт. Аналогічні за змістом листування виявлені в застосунках Viber і Telegram.
У ході огляду ноутбуку виявлено наявність застосунку Telegram із аналогічним вмістом листування із абонентом « ОСОБА_12 » НОМЕР_2 .
08.10.2025 постановою детектива вищезазначені мобільний телефон і ноутбук визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.
Відповідно до п. 13.3 розділу 13 «Експертиза комп`ютерної техніки і програмних продуктів» наказу Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 «Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень», для дослідження інформації, що міститься на комп`ютерних носіях, експерту надається сам комп`ютерний носій, а за потреби комп`ютерний блок (комплекс комп`ютерних засобів, до складу якого входить досліджуваний носій).
Таким чином, в органу досудового слідства існує сукупність достатніх підстав вважати, що вилучені у ОСОБА_6 в ході обшуку земельної ділянки з кадастровим номером 5122783200:01:002:0296 за адресою: АДРЕСА_1 з будівлями та спорудами, що розташовані на ній, мобільний телефон та ноутбук відповідно до положень ч. 1 ст. 170 КПК України, є доказами злочину та за необхідності будуть направлені на експертне дослідження.
У ході досудового розслідування даного кримінального провадження необхідно забезпечити збереження вищезазначених речей і документів як речових доказів та проведення необхідних судових експертиз (комп`ютерної техніки і програмних продуктів, телекомунікаційних систем та засобів) та інших досліджень, а також проведення інших слідчих (процесуальних) дій з використанням даного доказу.
Отже, метою арешту вилучених у ході обшуку речей і документів є збереження речових доказів.
Слідчий суддя встановив, що долучені до клопотання копії документів вказують на те, що могло бути вчинене кримінальне правопорушення, відомості про яке внесені до ЄРДР. 
На теперішній час час, з метою збереження вказаних речей та документів як речового доказу, виникла необхідність у накладенні на нього арешту (із забороною відчуження, розпорядження та користування).
З огляду на зазначене, вилучене у ОСОБА_6 майно, ймовірно, вміщує відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. 
За таких обставин, наявні умови для накладення арешту на зазначене майно, зазначені у ч. 3 ст. 170 КПК України.

Щодо ризиків приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна 
Оскільки ОСОБА_6 , з огляду на здобуті детективами відомості, вірогідно, має відношення до кримінального правопорушення та може володіти відомостями, які можуть мати значення для досудового розслідування, то вилучене у ОСОБА_6 майно, ймовірно, вміщує відомості, що можуть мати значення для цього провадження.
Тому наявні вагомі підстави вважати, що існує ризик приховування, пошкодження, псування, знищення, передання майна, на яке детектив просить накласти арешт. 
З огляду на наведене, майно, перелік якого наведено у клопотанні детектива про арешт майна та постанові про визнання речовими доказами, підлягає арешту шляхом позбавлення права на його відчуження, розпорядження та користування ним, адже саме у наведений спосіб можна запобігти встановленим ризикам.

Щодо розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження та виправданості потреб досудового розслідування у втручанні у права і свободи особи
Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК України).
На переконання слідчого судді, на даному етапі досудового розслідування накладення арешту на вилучене детективом майно з метою збереження речових доказів є необхідним для виконання вищенаведених завдань кримінального провадження щодо забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінального правопорушення.
Згідно зі ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб.
Слідчий суддя підкреслює, що вислів «згідно із законом» у пункті 2 статті 8 Конвенції по суті відсилає до національного законодавства і закріплює обов`язок дотримувати його матеріальних і процесуальних норм (рішення від 13 листопада 2003 р. у справі «Елсі та інші проти Туреччини» (Elci and Others v. Turkey), заяви № 23145/93 і 25091/94, п. 697).
Втручання має ґрунтуватись на належних і достатніх підставах і повинне бути пропорційним щодо законної мети або цілей, що переслідуються (Segerstedt- Wiberg і Інші проти Швеції, 2006).
Отже, пропорційність втручання в особисте життя та приватне спілкування особи, відносно якої подано клопотання про арешт майна, - ОСОБА_6 , слідчий суддя оцінює на відповідність трьом критеріям, встановленим Європейським судом з прав людини: 1) чи відбувається втручання згідно із законом; 2) чи переслідує втручання законну мету; 3) чи є втручання необхідним в демократичному суспільстві. 
Так, КПК України передбачено, що рішення про проведення слідчих (розшукових) дій у випадках, визначених цим кодексом, приймає слідчий суддя Вищого антикорупційного суду в кримінальних провадженнях, віднесених до його підсудності. Втручання шляхом проведення слідчих (розшукових) дій має законну мету - отримання доказів, які можуть мати суттєве значення для з`ясування обставин кримінального правопорушення. Отже, таке втручання відбувається згідно з законом та переслідує законну мету. 
Також таке втручання буде необхідним та пропорційним, оскільки потреби досудового розслідування в частині виконання завдань кримінального провадження вимагають перевірки ймовірної причетності ОСОБА_6 , до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 368-5 КК України, відомості про яке внесено до ЄРДР у кримінальному провадженні № 52024000000000487 від 24.09.2024, та існує необхідність перевірити відомості, що безпосередньо стосуються обставин вчинення тяжкого корупційного кримінального правопорушення, передбаченого ст. 368-5 КК України.
Слідчий суддя вважає, що вказаний суспільний інтерес при врівноважуванні повинен отримати більшу вагу, тоді як інтерес осіб, що полягає у можливості володіти своїм майном, має порівняно меншу вагу.
Окрім того, таке втручання стосуватиметься виключно конкретного майна, яке має важливе значення для досудового розслідування, що вказує на співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Щодо наслідків арешту майна 
На переконання слідчого судді, з огляду на викладені в цій ухвалі обставини та початкову стадію досудового розслідування, такий арешт не є надмірно обтяжливим. 
Поряд з цим, наразі слідчому судді не надано будь-яких даних, які б вказували на суттєве позначення арешту відповідного майна на інтересах ОСОБА_6 .

Щодо можливості виконання завдання, для виконання якого прокурор звертається із клопотанням
Детектив, за погодженням з прокурором, обґрунтовує необхідність арешту майна потребою збереження доказів для забезпечення розслідування кримінального правопорушення.
З огляду на обставини, викладені в цій ухвалі, на переконання слідчого судді, наведене узгоджується із завданнями кримінального провадження, передбаченими в ст. 2 КПК України, та існують обґрунтовані підстави вважати, що таке завдання може бути виконане  внаслідок збирання достатніх доказів для повного та неупередженого розслідування.
У судовому засіданні слідчий суддя встановив, що вилучені речі та документи відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а обшук проведено детективами НАБУ на підставі ухвали слідчого судді ВАКС від 19.09.2025 з дотриманням норм, передбачених КПК України. 
У письмових запереченнях представник власника майна ОСОБА_7 посилалася, зокрема, на те, що в клопотанні не доведено, яке значення мають вилучені речі для кримінального провадження; детективом не обгрунтовано необхідність накладення арешту на вилучений мобільний телефон та ноутбук; не доведено неможливість зняття з них інформації без їх вилучення та арешту; доступ до інформації, яка міститься на техніці, жодним чином не обмежувався, оскільки власником майна надано пароль від телефона та з моменту обшуку 08.10.2025 минуло достатньо часу для огляду техніки; ОСОБА_6 використовує вилучену в нього техніку у повсякденному житті, тому накладення арешту на телефон та ноутбук буде непропорційним обмеженням прав.
Щодо доводів ОСОБА_7 про те, що в клопотанні не доведено, яке значення мають вилучені речі для кримінального провадження, детективом не обгрунтовано необхідність накладення арешту на вилучений мобільний телефон та ноутбук; не доведено неможливість зняття з них інформації без їх вилучення та арешту, то на підставі доданих до клопотання документів слідчий суддя в судовому засіданні встановив, що під час розслідування виникла необхідність у проведенні огляду комп`ютерних даних, які зберігаються на електронних носіях інформації, вилучених 08.10.2025 під час проведення обшуків у м. Одесі та Одеській області, тому для надання консультацій та безпосередньої технічної допомоги при проведенні процесуальної дії виникла необхідність залучити в порядку ч. 2 ст. 71 КПК України спеціаліста, який має спеціальні знання та навички в сфері інформаційних технологій.
За таких підстав, слідчий суддя вважає, що доводи представника власника майна ОСОБА_7 спростовуються дослідженими в судовому засіданні доказами. 
За наведених обставин, слідчий суддя вважає, що справедливий баланс у цьому випадку дотримано, та враховує ту обставину, що накладений арешт діятиме протягом проведення досудового розслідування, або може бути скасований раніше, за результатами проведення призначеної експертизи.
Інші аргументи сторони захисту не потребують детального аналізу слідчого судді та не мають будь-якого вирішального значення в цьому провадженні. При цьому слідчий суддя виходить з усталеної практики ЄСПЛ. Так, хоча § 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна трактувати як необхідність давати детальну відповідь на кожен аргумент. Ступінь застосування цього обов`язку обґрунтовувати рішення можна змінювати залежно від характеру рішення та потрібно визначати з урахуванням обставин конкретної справи (див. рішення у справах «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain), від 09.12.1994, § 29, Серія A. 303-A, «Хіро Балані проти Іспанії» (Hiro Balani v. Spain), 09.12.1994, § 27, Серія A, № 303-B та Гарсіа Руїс (Garcia Ruiz), згадане вище, § 26).
У цьому провадженні слідчий суддя надав відповіді на всі вагомі аргументи сторін.
Приймаючи рішення за даним клопотанням, суд виходить із ч. 1 ст. 22, ч. 6 ст. 22, ч. 3 ст. 26 КПК України, а також того, що на стадії досудового розслідування для прийняття рішення достатньо обґрунтованої підстави вважати, що відповідні обставини мали місце, та що відповідні речові докази, на переконання сторони обвинувачення, мають істотне значення для стратегії сторони обвинувачення.
Також слідчий суддя вважає за можливе задовольнити вимоги клопотання про доручення Четвертому Головному підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України зберігання майна, на яке накладено арешт, в порядку, передбаченому ст. 100 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись статтями 170-173, 372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого детектива Другого підрозділу детективів Четвертого Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_4 , погоджене заступником керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_5 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 52024000000000487 від 24.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 368-5 КК України, задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене 08.10.2025 у ОСОБА_6 під час обшуку земельної ділянки з кадастровим номером 5122783200:01:002:0296 за адресою: АДРЕСА_1 з будівлями та спорудами, що розташовані на ній, з метою забезпечення збереження речових доказів в межах кримінального провадження № 52024000000000487 від 24.09.2024, шляхом позбавлення права відчуження, розпорядження та користування майном, а саме на:
- мобільний телефон марки Apple iPhone 14 Pro Max IMEI НОМЕР_1 ;
- ноутбук «MacBook Pro» серійний номер FVFZwPANL410.
Зберігання майна, на яке накладено арешт, доручити Четвертому Головному підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України в порядку, передбаченому ст. 100 КПК України.
Ухвала підлягає негайному виконанню уповноваженими у кримінальному провадженні № 52024000000000487 детективами. 
Копію ухвали негайно після її постановлення вручити детективу. 
Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати прокурору, власнику майна, представнику власника майна.
Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково під час досудового розслідування слідчому судді, а під час судового провадження - суду.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя                                                                     ОСОБА_1