17.11.25
22-ц/812/1957/25

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 листопада 2025 року м. Миколаїв 
       
справа №478/989/25
провадження №22-ц/812/1957/25

Миколаївський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах: 
головуючого Локтіонової О. В.,
суддів: Крамаренко Т. В., Ямкової О. О.,
розглянувши в порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою  ОСОБА_1 , яка подана його представником ОСОБА_2 , на ухвалу Казанківського районного суду Миколаївської області від 11 вересня 2025 року, постановлену суддею Томашевським О. О. у приміщенні суду у селищі Казанка Миколаївської області, за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до Казанківської селищної ради та Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області про скасування рішення про державну реєстрацію речового права,
В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог

В серпні 2025 року  ОСОБА_1 ,  ОСОБА_4 ,  ОСОБА_5  через представника ОСОБА_2 через систему «Електронний суд» подали до суду позов, в якому просили визнати незаконною та скасувати державну реєстрацію щодо двох земельних ділянок з кадастровими номерами 4823683900:05:000:0085 (6,2606га) та 4823683900:05:000:0009 (6,3878га), скасувавши записи про реєстрацію права власності на земельні ділянки в Державному реєстрі речових прав про право власності, проведені 12.11.2024 року державним реєстратором Казанківської селищної ради Миколаївської області Слободанюком В.О.: - номер відомостей про речове право № 5751557 від 12.11.2024 року про реєстрацію за ОСОБА_5 права власності на 1/4 частку земельної ділянки з кадастровим номером 4823683900:05:000:0009 площею 6,3878 га; - номер відомостей про речове право № 57515496 від 12.11.2024 року про реєстрацію за ОСОБА_1 права власності на 1/4 частку земельної ділянки з кадастровим номером 4823683900:05:000:0009 площею 6,3878 га; - номер відомостей про речове право № 33680068 від 12.11.2024 року про реєстрацію за ОСОБА_4 права власності на 1/2 частку земельної ділянки з кадастровим номером 4823683900:05:000:0009 площею 6,3878 га; - номер відомостей про речове право № 36084202 від 12.11.2024 року про реєстрацію за ОСОБА_5 права власності на 1/4 частку земельної ділянки з кадастровим номером 4823683900:05:000:0085 площею 6,2606 га; - номер відомостей про речове право № 36084193 від 12.11.2024 року про реєстрацію за ОСОБА_1 права власності на 1/4 частку земельної ділянки з кадастровим номером 4823683900:05:000:0085 площею 6,2606 га; - номер відомостей про речове право № 57514931 від 12.11.2024 року про реєстрацію за ОСОБА_4 права власності на 1/4 частку земельної ділянки з кадастровим номером 4823683900:05:000:0085 площею 6,2606 га; а також визнати незаконними та скасувати відомості Державного земельного кадастру про поділ земельної ділянки площею 12,65 га кадастровий номер 4823683900:05:000:0009 та державну реєстрацію утворених із неї земельних ділянок за кадастровими номерами 4823683900:05:000:0085 (6,2606 га) та 4823683900:05:000:0009 (6,3878 га), проведені Державним кадастровим реєстратором за заявою ОСОБА_1 в 2017 р. на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії ІV-МК №042465 від 02.01.2001 на ім`я ОСОБА_6 та свідоцтва про право на спадщину.

Короткий зміст судових рішень суду першої інстанції

Ухвалою Казанківського районного суду Миколаївської області від 20 серпня 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху у зв`язку з недотриманням вимог ст. 175 та 177 ЦПК України.
Суд вказав, що позивач повинен визначити суб`єктний склад учасників справи (позивачів), зазначити ціну позову, визначити вартість частини земельної ділянки щодо кожного позивача у справі та на цих даних розрахувати судовий збір за пред`явлену вимогу, яка носить майновий характер, сплатити судовий збір з урахуванням раніше сплаченого розміру судового збору та надати докази його сплати суду. Також суд наголосив, що позивачу необхідно зазначити в позові зміст вимог щодо кожного з відповідачів.
08 вересня 2025 року позивачами  ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 через їх представника ОСОБА_2 подано заяву про усунення недоліків, в якій позивачі вказали, що виконали усі вимоги суду, вказані в ухвалі про залишення позову буз руху.
Ухвалою Казанківського районного суду Миколаївської області від 11 вересня 2025 року позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 визнано неподаною та повернуто позивачам на підставі ч.3 ст.185 ЦПК України.
Ухвала мотивована тим, що позивачі не виконали вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху в повному обсязі, оскільки ними не було надано доказів сплати судового збору, розрахованого від розміру ціни позову, з урахування вже сплаченого судового збору. Суд вважав, що позивачами не було доплачено 1464,15 грн судового збору ((334 419,02*0,01*0,8)-1211,20).
Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Не погодившись з ухвалою суду про повернення позовної заяви, ОСОБА_1 через представника ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на її необґрунтованість, просив ухвалу суду скасувати, а справу направити до районного суду для продовження розгляду.
Обґрунтовуючи свою апеляційну скаргу, позивач зазначав, що при подачі позову кожним позивачем сплачено по 1211,20 грн судового збору на загальну суму 3633,60 грн. При цьому загальна вартість земельної ділянки становить 334 419,02 грн. А тому, оскільки позов подано через систему «Електронний суд» судовий збір за подачу позову повинен складати 2675,35 грн (334 419,02*1%*0,8).
На думку позивача ОСОБА_1 , подана позовна заява за формою і змістом відповідає вимогам, встановленим у ст.175, 177 ЦПК України, сума судового збору сплачена у повному обсязі.

Позиція апеляційного суду та нормативно-правове обґрунтування 

За приписами ч.2 ст.369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Згідно з ч.1 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Вивчивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала суду першої інстанції скасуванню, виходячи з наступного.
Вимоги до позовної заяви визначено статтею 175 ЦПК України.
Відповідно до частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові – для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви. 
Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху (абзац перший частини першої статті 185 ЦПК України).
Відповідно до частини другої статті 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. 
Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, внесе у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошову суму у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (частина третя статті 185 ЦПК України).
Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції  вказав, що позивачами не в повному обсязі виконані вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху, а саме ними не надано доказів сплати судового збору, розрахованого від розміру ціни позову майнового характеру. Суд вважав, що недоплата судового збору становить 1464,15 грн.
З цими висновками суду не можна погодитися, оскільки суд першої інстанції помилково вважав, що заявлені позовні вимоги позивачів носять майновий характер.
Майновий позов (позовна вимога майнового характеру) – це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.
Різновидами майнових позовних вимог є, зокрема, вимоги про визнання права власності, витребування майна (як рухомого, так і нерухомого), стягненням грошових сум. Якщо позов не має грошової оцінки, то такий позов має немайновий характер.
Під немайновим позовом (позовна вимога немайнового характеру) слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що не піддається грошовій оцінці.
Різновидами немайнових позовних вимог є, зокрема, вимоги про визнання недійсними, нечинними, протиправними та скасування будь-яких рішень, правочинів (без застосування наслідків недійсності правочину) або інших дій / визнання протиправною бездіяльності.
Зміст заявлених позовних вимог позивачів свідчить, що позов є немайновим, а тому сплата судового збору повинна відбуватися відповідно до вимог ч.7 ст.6 та ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір».
Оскільки повернення позовної заяви судом обґрунтовувалося саме неправильністю розрахування та сплати судового збору за позовом майнового характеру, що є помилковим, колегія суддів вважає, що наявні підстави для скасування оскаржуваної ухвали суду, оскільки вона є помилковою.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до п.6 ч.1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. 
Пунктом 4 частини 1 статті 379 ЦПК України передбачено однією із підстав для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала суду підлягає скасуванню, оскільки вона постановлена з порушенням норм процесуального права, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Керуючись ст.374, 379, 382 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана його представником ОСОБА_2 , задовольнити.
Ухвалу Казанківського районного суду Миколаївської області від 11 вересня 2025 року скасувати, а справу направити до районного суду для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення і у випадках, передбачених ст.389 ЦПК України, може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий          О. В. Локтіонова

Судді         Т. В. Крамаренко

О. О. Ямкова        

Повне судове рішення складено 17 листопада 2025 року.