ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

04 вересня 2025 року 	м. Дніпро	справа № 280/1143/25	

          Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
          головуючого - судді  Лукманової О.М. (доповідач),
          суддів:  Божко Л.А., Дурасової Ю.В.,     
розглянувши у порядку письмового провадження у м. Дніпро апеляційну скаргу Тернопільської митниці на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 25.04.2025 року (суддя Богатинський Б.В., м. Запоріжжя, повний текст рішення складено 25.04.2025 року) в справі №280/1143/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «АМТ» до Тернопільської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товару, -

в с т а н о в и в:
                                         14.02.2025 року ТОВ «Торговий дім «АМТ» (далі по тексту – позивач) звернулось до суду з позовом до Тернопільської митниці (далі по тексту – відповідач), в якому просило визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товару №UA403070/2025/000020/2 від 20.01.2025 року.                    
                                        Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 25.04.2025 року позовні вимоги задоволено. 
                                        Тернопільська митниця не погодившись з вищезазначеним рішенням суду, подала до суду апеляційну скаргу, просила скасувати рішення суду та у задоволенні позовних вимог відмовити. Свої вимоги обґрунтувала тим, що судом не надано належної оцінки нормам чинного законодавства, висновки суду не відповідають обставинам справи, що призвело до прийняття невірного рішення. Апелянт зазначив, що при винесенні оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товару він керувався вимогами Митного кодексу України правилом визначення митної вартості переміщених товарів, де визначено, що якщо з наданих декларантом митної вартості товарів не можливо встановити дійсність задекларованої митної вартості, то митний орган вправі застосувати інші методи визначення митної вартості, окрім методу за прописаною вартістю у контракті або договорі. Апелянт вказував, що ним при митному оформленні товарів виявлено розбіжності у поданих до оформлення документів, декларантом не подано достовірних відомостей щодо включення до ціни товару всіх складових митної вартості, необхідних при їх обчисленні відповідно до умов поставки, декларанта було повідомлено про виявлені розбіжності, однак у відповіді на запити при митному оформленні партій товару ним недоліки не усунуто. Апелянт вказував, що ним при аналізі поданих до митного оформлення документів, виявлені розбіжності та неточності, що викликало у митного органу обґрунтовані сумніви щодо правильності визначення складових митної вартості товару та їх числових значень. Апелянт вказував, що до митного оформлення надано договір про перевезення від 01.09.2022 №1092022, рахунок на перевезення від 15.01.2025 №25-PBT-5461, заявка на міжнародне морське перевезення від 18.07.2024 №5461Б де експедитором/перевізником зазначено «P&B Terminal SIA», проте відповідно до коносаменту від 20.08.2024 №YJHYCK24080226 та CMR від 16.01.2025 №UA-1601-1АМТ до виконання перевезення вантажу морським та автомобільними видами транспорту залучались треті особи, безпосередні перевізники даного вантажу, проте декларантом не надано жодних документів, які засвідчують договірні засади надання вказаних послуг та документів, які б містили інформацію щодо числових значень експедиторської винагороди за експедирування морським та автомобільним видами транспорту, а саме відсутні рахунки про перевезення, банківські платіжні документи та договори між «P&B Terminal SIA» та безпосередніми перевізникакми вантажу. Обставини свідчать про не повноту включення витрат пов`язаних з наданням транспортно-експедиційних послуг за межами митної території України. Коносамент від 20.08.2024 №YJHYCK24080226, що жодним чином не завірений, відсутні будь-які підписи, штампи, печатки. Платіжна інструкція в іноземній валюті від 24.07.2024 №249 не є достатнім підтвердженням оплати за оцінюваний товар, оскільки не містять обов`язкових реквізитів, а саме підпис(и) відповідальної(их) особи(іб) платника, яка(і) відповідно до законодавства України має (ють) право розпоряджатися рахунком (п.1 Порядку оформлення платіжної інструкції в іноземній валюті або банківських металах, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 28.07.2008 №216). Апелянт вказуваві, що комерційна пропозиція від 09.05.2024 № б/н, Прайс-лист від 06.05.2024 № б/н містить інформацію щодо цін на товари виключно на умовах поставки FOB Xingang, що обмежує конкурентність. На вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару: страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування, копію митної декларації країни відправлення, висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією, каталоги, специфікації виробника товару. Тернопільська митниця вказувала, що за основу для обрахунку митної вартості даного товару взято інформацію щодо вартості товару згідно з ЕМД від 05.12.2024 №UA500500/2024/041402 на рівні 5,24 дол.США за кг. (Текстильні матеріали та вироби технічного призначення, не використовуються для промислового складання моторних транспортних засобів: мішок для пилососу, цивільного призначення – 114 кг, Торговельна марка: S BAG, Виробник-замовник TOLEXV IMPORT AND EXPORT CO.,LTDКраїна виробництва: CN., Умови поставки CPT), коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось. Відповідно до ст. 49 Митного кодексу України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Апелянт зазначив, що він своїм рішенням правомірно визначив митну вартість товарів, оскільки заявлена позивачем митна вартість по відпрацюванню бази даних була нижча, ніж митна вартість подібних товарів, оформлених митними органами України у попередні періоди на митну територію України.  
Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню. 
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що ТОВ «Торговий дім «АМТ» від імені якого діяв митний брокер, при поданні до митного органу митних декларацій, обґрунтовано застосовано перший метод, як основний метод визначення митної вартості товарів за ціною договору. Суд першої інстанції зазначив, що Тернопільська митниця не мала підстав змінювати митну вартість імпортованих товарів, оскільки позивачем було надано повний пакет документів на підтвердження визначеної ним у митній декларації вартості товарів, розбіжності не перешкоджають встановити справжню вартість товарів, документи дають змогу ідентифікувати товар та об`єктивно визначити його ціну по договору. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості товару, що між позивачем та митницею не відбувалось. Суд першої інстанції зазначав, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованих позивачем товарів від рівня митної вартості іншого митного оформлення, не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості, не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товарів за першим методом визначення його митної вартості. Суд першої інстанції вказував, що декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару, тобто, можливість надання додаткових документів передбачена законом. Суд першої інстанції зазначав, що Відповідно до частини десятої статті 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: - витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; - витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України. До зазначених документів можуть належати: рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг)) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно- експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури; калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного транспортного засобу). До митного оформлення були надані усі наявні у нього транспортні (перевізні) документи, зазначені вище: договір ТЕО №1092022 від 01.09.2024; заявку на ТЕО № 5461Б від 18.07.2024; коносамент № YJHYCK24080226 20.08.2024р.; автомобільну товаро-транспортну накладну №UA-1601-1АМТ від 16.01.2025; рахунок на оплату № 25- РВТ-5461 від 15.01.2025. Перевезення задекларованого ТОВ «Торговий дім «АМТ» товару здійснювалось на підставі договору ТЕО від 01.09.2022 №1092022, укладеного позивачем з компанією «P&B Terminal SIA», Рига Латвія, відповідно до умов якого і здійснювались розрахунки щодо перевезення товару до пункту призначення. Умовами договору передбачені залучення перевізником до перевезення третіх осіб і виставлення єдиного рахунку для оплати послуг з перевезення, що і було зроблено основним експедитором «P&B TERMINAL SIA». Будь-які договори з приводу транспортування задекларованого товару між будь-якими третіми особами та позивачем не укладались. Позивач не є стороною будь-яких договорів між експедитором «P&B TERMINAL SIA» та будь-якими третіми особами, що обумовлює неможливість наявності у нього таких договорів або комерційних документів. Експедитором «P&B TERMINAL SIA», відповідно до укладеного з позивачем умов договору ТЕО, в обох випадках перевезення, виставлений останньому загальний рахунок на  оплату усіх послуг  з перевезення задекларованого товару, який і був оплачений останнім, а договірні та комерційні відносини основного експедитора з іншими експедиторами, що залучались ним до перевезення вантажу до позивача не мають жодного відношення. Щодо зауважень відповідача, що до митного оформлення поданий коносамент від 20.08.2024 №YJHYCK24080226, жодним чином не завірений, відсутні будь-які підписи, штампи, печатки, суд першої інестанції вказував, що за поясненнями позивача, наданий коносамент є телекс-релізом оригіналу коносамента, в міжнародній практиці морських перевезень на даний момент використовується цифрові версії паперових коносаментів та телекс-релізи коносаментів, які по своїй суті є електронною версією паперового коносаменту, яка зберігається в електронному вигляді та може бути передана в будь-яке місце моментально. Саме телекс-реліз коносаменту і був виданий перевізником декларанту. Дійсність та правочинність наданого коносаменту підтверджена самим перевізником фактом здійснення міжнародного комбінованого перевезення контейнерів з товаром та фактом надходження товару в зону митного контролю для оформлення. Достовірність наданого коносамента підтверджується іншими наданими митниці документами, в яких зазначено номер коносаменту та вся інша необхідна для митного оформлення інформація. Фактично коносамент підтверджує наявність договору морського перевезення, а не митної вартості імпортованого товару. За наведеного вище, суд вважає, що описане відповідачем зауваження жодним чином не стосується неможливості визнання задекларованої митної вартості та не може бути обґрунтуванням для прийняття рішення про коригування митної вартості. Суд першої інстанції вказував, що банківська платіжна інструкція, яка в рамках даної поставки підтверджує факт оплати вартості товару містить відмітку банку про проведення валютної банківської операції з переказу грошових коштів, що засвідчено також штампом банку та підписом відповідальної особи банку. Зауваження митниці у цій частині безпідставні, оскільки банківські платіжні документи, які в рамках даної поставки підтверджують факти оплати вартості і товарів, і послуг з перевезення, містять відмітки банку, що свідчить і про відповідність заповнення реквізитів даних платіжних інструкцій в іноземній валюті вимогам розділу II Положення про порядок виконання надавачами платіжних послуг платіжних інструкцій в іноземній валюті та банківських металах, і про прийняття та їх виконання банком. Суд першої інгстанції вказував, що що прайс-лист має містити відомості, яких достатньо будь-якому покупцю для отримання інформації щодо умов продажу товару, а саме: найменування товару, артикул, якість товару (за необхідності), одиниці виміру (штуки, упаковки тощо), ціну, з обов`язковим зазначенням валюти, контактну інформацію про продавця та будь-які інші положення, що стосуються умов продажу товарів. Комерційна пропозиція та прайс-лист не можуть вважатися первинними документами і є лише способом для продавця запропонувати свій товар, до якого чинне законодавство не встановлює вимог щодо форми та змісту. Наявність чи відсутність у прайс-листі певних відомостей не може свідчити про заниження позивачем митної вартості товарів. Суд першої інстанції вказував, що є необґрунтованим використання наявної у митниці інформації щодо раніше визнаних митних вартостей за іншими ЕМД, оскільки сам по собі факт відмінності ціни, яка наводиться декларантом від ціни наявної у базах митного органу, а саме наявної інформації щодо раніше визнаних митними органами митних декларацій на аналогічні товари, не може беззастережно свідчити про її невірне визначення декларантом, так як ціна товару є результатом домовленості продавця і покупця та залежить від багатьох факторів і в господарських правовідносинах звичайною практикою є встановлення різної ціни на один і той самий товар. Основними документами, які підтверджують митну вартість товару, є зовнішньоекономічний договір (контракт), рахунок-фактура (інвойс), якщо рахунок сплачено, та банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, транспортні (перевізні) документи, слід дійти до висновку, що позивачем з метою підтвердження митної вартості товару, до відповідача надано документи, які містять необхідну інформацію про товар, та його ціну. Митний орган приймаючи рішення про коригування митної вартості імпортованого товару за методом не за ціною договору, не вказав, яким чином митна вартість товару визначена саме в такому розмірі, які складові вплинули на формування такої вартості, не навів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості, не зазначив країну походження та рік виготовлення такого товару, його технічний стан, що є окремою підставою для скасування такого рішення. Митниця при прийнятті рішення про коригування митної вартості товарів протиправно застосувала шостий (резервний) метод визначення митної вартості товарів, що є самостійною підставою для скасування оскаржуваного рішення відповідача. Висновки відповідача щодо документального непідтвердження позивачем митної вартості імпортованого товару є необґрунтованими, а подальше коригування його вартості є протиправним.
Відповідно до матеріалів справи, 23.04.2024 року між ТОВ «Торговий дім «АМТ» (покупець) та компанією «GS Dalian Co., LTD» (КНР) (постачальник) укладено зовнішньоекономічний контракт № DALIAN-1-2024-TD, за умовами якого, постачальник зобов`язується передати у власність покупця, а покупець зобов`язується прийняти та оплатити товар, на умовах та у строки, визначені контрактом, найменування (асортимент), кількість і ціна товару визначається у рахунках-фактурах (інвойсах) на кожну окрему партію товару, який є невід`ємною частиною даного контракту.  Умовами поставки визначено, що ціна товару та базис поставки (Інкотермс, 2010) узгоджується сторонами на кожну партію окремо та вказується у специфікаціях до контракту. 
Сторони договору підписали специфікацію №1 від 14.05.2024 року, рахунок-фактуру №026824 від 18.07.2024 року, за умовами яких здійсгюється постачання товарів (текстильні матеріали та вироби технічного призначення: набивання сальникове, вироби технічного призначення з суміші азбесто-каучукової маси та органічних зв`язуючих речовин з армуванням або без нього, з просоченням або покриттям мастилом, тальком, графітом або без нього: набивка сальникова тип АП (шнур азбестовий плетений, просочений жировим антифрикційним складом на основі нафтових екстрактів, графітований), загальною вартістю 22096,99 доларів США. Партія товару поставлялась на умовах FOB Xingang.
ТОВ «Торговий дім «АМТ» було задекларовано до митного органу в`їзду Волинська митниця товари: Товар 1: Текстильні матеріали та вироби технічного призначення: набивання сальникове (склад: шнур плетений бавовняний, просочений жировим антифрикційним складом на основі нафтових екстрактів, графітований): арт.ХБП 10мм -200кг (40 рулонів); арт.ХБП 12мм -200кг (40 рулонів); арт.ХБП 14мм -200кг (40 рулонів); -арт.ХБП 8мм -100кг (20 рулонів); арт.ХБП 16мм -300кг (60 рулонів); арт.ХБП 20мм -100кг (10 рулонів); арт.ХБП 18мм -200кг (20 рулонів); -арт.ХБП 6мм -100кг (20 рулонів); -арт.ХБП 26мм -100кг (10 рулонів); арт.ХБП 22мм -200кг (20 рулонів); -арт.ХБП 24мм -100кг (10 рулонів). Застосування: в хімічній і нафтохімічній промисловості, в машинобудуванні, металургії та металообробці, електротехніці та електроенергетиці - насоси поршневі, насоси відцентрові, трубопровідна арматура, нерухомі з`єднання; Товар №2: Вироби технічного призначення з суміші азбесто - каучукової маси та органічних зв`язуючих речовин з армуванням або без нього, з просоченням або покриттям мастилом, тальком, графітом або без нього: набивка сальникова тип АП (шнур азбестовий плетений, просочений жировим антифрикційним складом на основі нафтових екстрактів, графітований): -арт. АП 16мм -260кг (52 рулона); арт. АП 18мм -200кг (20 рулонів); / набивка сальникова тип АПР (шнур азбестовий плетений, армований латунним дротом, просочений жировим антифрикційним складом на основі нафтових екстрактів, графітований): -арт.АПР 14мм -140кг (28 рулонів); -арт.АПР 16мм -200кг (40 рулонів); -арт.АПР 10мм -200кг (40 рулонів); арт.АПР 12мм -80кг (16 рулонів); арт.АПР 6мм -100кг (20 рулонів); -арт.АПР 8мм -120кг (24 рулона); -арт.АПР 18мм -200кг (40 рулонів); / набивка сальникова тип АС (шнур азбестовий плетений, еластичний, круглого перетину): -арт.АС 16мм -100кг (20 рулонів); -арт.АС 30мм -40кг (4 рулона); -арт.АС 28мм -40кг (4 рулона); -арт.АС 4мм -100кг (20 рулонів); -арт.АС 24мм -60кг (6 рулонів); /шнур азбестовий тип ШАОН, загального призначення, плетений, з волокон хризотилового азбесту з домішкою бавовни або інших хімічних волокон: -арт.ШАОН 10мм -100кг (10 рулонів); арт.ШАОН 12мм -300кг (30 рулонів);-арт.ШАОН 14мм -50кг (5 рулонів); арт.ШАОН 16мм -50кг (5 рулонів);-арт.ШАОН 18мм -50кг (5 рулонів); -арт.ШАОН 6мм -100кг (10 рулонів);-арт.ШАОН 22мм -50кг (5 рулонів); -арт.ШАОН 24мм -50кг (5 рулонів); арт.ШАОН 26мм -50кг (5 рулонів); -арт.ШАОН 20мм -100кг (10 рулонів); арт.ШАОН 8мм -300кг (30 рулонів); -арт.ШАОН 4мм -50кг (5 рулонів);-арт.ШАОН 5мм -50кг (5 рулонів); / набивка сальникова тип АФТ (шнур азбестовий плетений, еластичний, просочений суспензією фторопласту з тальком): -арт.АФТ 18 мм -80кг (16 рулонів); / тканина азбестова жароміцна, тканна, на основі скляної нитки: -1,7 мм х 1000 мм -336м2 (12 мішків); -2,5 мм х 1000 мм -220м2 (10 мішків); -3,0 мм х 1000 мм -238м2 (14 мішків); / листовий пароніт для використання в холодильних установках: Пароніт (Фреон) 0,5мм -318кг (155 листів); -Пароніт (Фреон) 0,8мм -224кг (71 лист); Пароніт (Фреон) 1,0мм -312кг (78 листів); / листовий пароніт загального призначення: арт.ПОН-Б 1,0мм -1043кг (168 листів); -арт.ПОН-Б 1,5мм -505кг (56 листів); арт.ПОН Б 2,0мм -1010кг (84 листа); арт.ПОН-Б 3,0мм -3982кг (214 листів);-арт.ПОН-Б 4,0мм -4053кг (163 листа). Застосування - в якості ущільнювального, електроізоляційного матеріалу при виготовленні прокладок, а також деталей, які мають підвищену теплостійкість та іскростійкість / в хімічній і нафтохімічній промисловості, в машинобудуванні, металургії та металообробці, електротехніці та електроенергетиці - насоси поршневі, насоси відцентрові, трубопровідна арматура, нерухомі з`єднання, шляхом подання електронної митної декларації № 25UA403070000442U0. 
Разом з митною декларацією подано до митного оформлення: зовнішньоекономічний контракт № DALIAN-1-2024-TD від 23/04/2024 року; додаток (специфікацію) до нього № 1 від 14.05.2024 року; додаткову угоду № 1 від 16.10.2024 року до контракту №DALIAN-1-2024-TD; лист компанії-продавця №23122024 від 23.12.2024 року; рахунок-фактуру № 026824 від 18.07.2024 року; пакувальний лист до нього від 18.07.2024 року; банківську платіжну інструкцію №249 від 24.07.2024 щодо здійснення часткової оплати вартості товару; технічні характеристики; договір ТЕО №1092022 від 01.09.2024 року; заявку на ТЕО № 5461Б від 18.07.2024 року; коносамент № YJHYCK24080226 20.08.2024 року; автомобільну товаро-транспортну накладну №UA-1601-1АМТ від 16.01.2025 року; рахунок на оплату № 25- РВТ-5461 від 15.01.2025 року. Митна вартість товарів заявлена за ціною договору (основний метод) відповідно до ст.58 МК України.
Тернопільська митницею в ході контролю правильності визначення митної вартості на підставі розгляду поданих разом з митною декларацією документів встановлено, що документи, подані для підтвердження митної вартості товару відповідно до статті 53 Кодексу, містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Митниця вказувала, що до митного оформлення надано договір про перевезення від 01.09.2022 №1092022, рахунок на перевезення від 15.01.2025 №25-PBT-5461, заявка на міжнародне морське перевезення від 18.07.2024 №5461Б де експедитором/перевізником зазначено «P&B Terminal SIA», проте відповідно до коносаменту від 20.08.2024 №YJHYCK24080226 та CMR від 16.01.2025 №UA-1601-1АМТ до виконання перевезення вантажу морським та автомобільними видами транспорту залучались треті особи, безпосередні перевізники даного вантажу, проте декларантом не надано жодних документів, які засвідчують договірні засади надання вказаних послуг та документів, які б містили інформацію щодо числових значень експедиторської винагороди за експедирування морським та автомобільним видами транспорту, а саме відсутні рахунки про перевезення, банківські платіжні документи та договори між «P&B Terminal SIA» та безпосередніми перевізникакми вантажу. Коносамент від 20.08.2024 №YJHYCK24080226, що жодним чином не завірений, відсутні будь-які підписи, штампи, печатки. Платіжна інструкція в іноземній валюті від 24.07.2024 №249 не є достатнім підтвердженням оплати за оцінюваний товар, оскільки не містять обов`язкових реквізитів, а саме підпис(и) [власноручний(і)/електронний(і)] відповідальної(их) особи(іб) платника, яка(і) відповідно до законодавства України має (ють) право розпоряджатися рахунком (п.1 Порядку оформлення платіжної інструкції в іноземній валюті або банківських металах, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 28.07.2008 №216). Комерційна пропозиція від 09.05.2024 № б/н, Прайс-лист від 06.05.2024 № б/н містить інформацію щодо цін на товари виключно на умовах поставки FOB Xingang, що обмежує конкурентність. Керуючись вимогами статті 53 Митного кодексу України  митницею були додатково витребувані у позивача додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості товарів: якщо рахунок сплачено, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. Відповідно до ч.3 ст. 53 МК України Тернопільська митниця прохала надати (за наявності) додаткові документи: копію митної декларації країни відправлення; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією. каталоги, специфікації, прайс-лист виробника товару. 
Листом №001-20/01 від 20.01.2025 року позивач додатково надав митниці: банківську платіжну інструкцію №249, завірену банком; виписку з власного банківського рахунку за липень 2024 року; прайс-лист виробника від 05.05.2024; комерційну пропозицію виробника від 06.05.2024, пояснення щодо безпідставності вимог надання додаткових документів. 
Згідно матеріалів справи, митним органом винесено рішення про коригування митної вартості товарів від 20.01.2025 року № UA403070/2025/000020/2 із застосуванням резервного методу у відповідності до  статті 64 Митного кодексу України.  Відкриговано митну варість товарів 1, 2, митну вартість визначено як 5,24 доларів США. Приймаючи оскаржуване рішення та коригуючи митну вартість товару (зокрема товару 1), який ввозився на митну територію України, відповідач використав наявну у нього інформацію щодо раніше визнаної/визначеної митної вартості, згідно подібних поставок декларації від 05.12.2024 року № UA500500/2024/041402.
На підставі рішення, відповідач оформив картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 20.01.2025 року №UA403070/2025/000035.
Скориставшись правом, ТОВ «Торговий дім «АМТ» задекларувало зазначені товари з урахуванням коригування митниці, та випустило їх у вільний обіг за ЕМД №24UA403070000466U9 від 21.01.2025 року.
Відповідно до ст. 49, ч. 1, ч. 3  ст. 51, ч. 2 ст. 52 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Визначення митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України у митних режимах, відмінних від митного режиму імпорту, здійснюється згідно з положеннями  статей 65,  66  цього Кодексу. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації. У випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.
Згідно ст. 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у  частинах п`ятій  і  шостій статті 52  цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. У разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію). Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Отже, передбачений перелік документів, які подаються разом з митної декларацію, які мають на меті встановити товар та визначити його вартість, вартість страхування, транспортування, упаковки, є вичерпним. У разі, коли декларантом надано повний перелік документів передбачених частиною 2 ст. 53 МК України, та можливо встановити повну, вірну ціну товару, складники, що впливають на формування його вартості, вимагати додаткові документи заборонено.
Відповідно до ч. 1 ст. 55 МК України   рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Згідно з ч. 2-4 ст. 57, ч. 1-2 ст. 58 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що митниця при митному оформленні товарів мала нарікання, що до митного оформлення надано договір про перевезення від 01.09.2022 №1092022, рахунок на перевезення від 15.01.2025 №25-PBT-5461, заявка на міжнародне морське перевезення від 18.07.2024 №5461Б де експедитором/перевізником зазначено «P&B Terminal SIA», проте відповідно до коносаменту від 20.08.2024 №YJHYCK24080226 та CMR від 16.01.2025 №UA-1601-1АМТ до виконання перевезення вантажу морським та автомобільними видами транспорту залучались треті особи, безпосередні перевізники даного вантажу, проте декларантом не надано жодних документів, які засвідчують договірні засади надання вказаних послуг та документів, які б містили інформацію щодо числових значень експедиторської винагороди за експедирування морським та автомобільним видами транспорту, а саме відсутні рахунки про перевезення, банківські платіжні документи та договори між «P&B Terminal SIA» та безпосередніми перевізникакми вантажу. 
Перевезення задекларованого товару здійснювалось на підставі договору ТЕО від 01.09.2022 року №1092022, укладеного ТОВ «Торговий дім «АМТ» з компанією «P&B Terminal SIA», Рига Латвія, відповідно до умов якого і здійснювались розрахунки щодо перевезення товару до пункту призначення. Предметом договору (п.1.1.) є надання експедитором клієнту транспортно-експедиторських послуг (ТЕО) експортних, імпортних, транзитних та інших вантажів клієнта, в тому числі організації перевезень різними  видами транспорту, перевалки в портах та надання інших узгоджених сторонами послуг. Відповідно до п. 2.1.2 договору, експедитор має право укладати від свого імені чи від імені клієнта договори з портами, перевізниками та іншими організаціями на перевезення, перевалку, зберігання вантажів та інші послуги, що пов`язані з виконанням цього договору, в т. ч. перепакування, перемаркування, ремонт тари, завантаження та розвантаження контейнерів, відбір проб і зразків, зважування, фумігацію, дезактивацію, визначення кількості та якості, сертифікацію, страхування вантажів та контейнерів.
Уумовами договору передбачені залучення перевізником до перевезення третіх осіб і виставлення єдиного рахунку для оплати послуг з перевезення, що і було зроблено основним експедитором «P&B TERMINAL SIA». Інші договори з приводу транспортування задекларованого товару, з іншими перевізниками, будь-якими третіми особами та позивачем не укладались.  
Позивач не є стороною будь-яких договорів між експедитором «P&B TERMINAL SIA» та будь-якими третіми особами, що обумовлює неможливість наявності у нього таких договорів або комерційних документів. Експедитор «P&B TERMINAL SIA» міг від свого імені та для виконання взятих на себе зобвоязань укладати договори та залучати третіх осіб для здійснення перевезення товару. Експедитором «P&BSIA», відповідно до укладеного з позивачем умов договору ТЕО, в обох випадках перевезення, виставлений останньому загальний рахунок на оплату усіх послуг з перевезення задекларованого товару, який і був оплачений останнім, а договірні та комерційні відносини основного експедитора з іншими експедиторами, що залучались ним до перевезення вантажу до позивача не мають жодного відношення.
Тернопільска митниця вказувала, що коносамент від 20.08.2024 року №YJHYCK24080226, що жодним чином не завірений, відсутні будь-які підписи, штампи, печатки. 
Наданий коносамент є цифровою версією оригіналу коносамента, такий коносамент і був виданий перевізником декларанту. Дійсність та правочинність наданого коносаменту підтверджена самим перевізником фактом здійснення міжнародного комбінованого перевезення контейнерів з товаром та фактом надходження товару в зону митного контролю для оформлення. Достовірність наданого коносамента підтверджується іншими наданими митниці документами, в яких зазначено номер коносаменту та вся інша необхідна для митного оформлення інформація.
Платіжна інструкція в іноземній валюті від 24.07.2024 року №249 не є достатнім підтвердженням оплати за оцінюваний товар, оскільки не містять обов`язкових реквізитів, а саме підпис(и) [власноручний(і)/електронний(і)] відповідальної(их) особи(іб) платника, яка(і) відповідно до законодавства України має (ють) право розпоряджатися рахунком (п.1 Порядку оформлення платіжної інструкції в іноземній валюті або банківських металах, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 28.07.2008 №216).
Платіжна інструкція також є цфровою формою оригіналу. Платіжна інструкція формувалась в електронному вигляді в програмі «Клієнт-банк» з електронним цифровим підписом відповідальної особи платника. Банківська платіжна інструкція, яка в рамках даної поставки підтверджує факт оплати вартості товару містить відмітку банку про проведення валютної банківської операції з переказу грошових коштів, що засвідчено також  штампом банку та підписом відповідальної особи банку.
Митниця вказувала, що комерційна пропозиція від 09.05.2024 № б/н, прайс-лист від 06.05.2024 № б/н містить інформацію щодо цін на товари виключно на умовах поставки FOB Xingang, що обмежує конкурентність.
Прайс-лист є документом, який має містити відомості для покупця, для отримання інформації щодо умов продажу товару, а саме: найменування товару, артикул, якість товару (за необхідності), одиниці виміру (штуки, упаковки тощо), ціну, з обов`язковим зазначенням валюти, контактну інформацію про продавця та будь-які інші положення, що стосуються умов продажу товарів.
Комерційна пропозиція разом як і прайс-лист не можуть вважатися первинними документами для митного офомрлення товарів, є способом для продавця запропонувати свій товар, до якого чинне законодавство не встановлює вимог щодо форми та змісту. Наявність чи відсутність у прайс-листі певних відомостей не може свідчити про заниження позивачем митної вартості товарів.
З наданих до митного оформлення документів та додатково наданих можливо встановити підстави визначення декларантом митної вартості. Зазначення про недоліки у де-яких супутніх до товарів документах є загальними та не унеможливлюються визначення числових значень, наявна можливість перевірити їх достовірність та повноту заповнення. 
Встановлено, що Тернопільською митницею при коригуванні митної вартості товару «Текстильні матеріали та вироби технічного призначення: набивання сальникове (склад: шнур плетений бавовняний, просочений жировим антифрикційним складом на основі нафтових екстрактів, графітований)», зокрема це товар 1, було використано інформацію щодо раніше визнаних/визначених митних вартостей згідно за оформленням подібного товару, за раніше поданими ВМД від 05.12.2024 року №24UA500500041402U3.
В матеріалах справи наявна копія вантажно-митної декларації від 05.12.2024 року №24UA500500041402U3, яка була взята митним органом для коригування митної вартості товару. Декларацією взятою для коригування вартості товару підтверджується, що на територію України на умовах поставки CPT UA Odessa, ввезено товари «текстильні матеріали та вироби  технічного призначення, не використовуються для промислового складання моторних транспортнх засобів: мішок для пилососу, цивільного призначення».
Порівнюючи умови ввезення та характеристики товару за декларацією № 24UA403070000442U0, та декларації, яка була використана митницею,  колегія суддів зазначає, що є різним товар, його характеристики, умови постачання, недопустимо брати для порівння товару інший, відмінний товар. 
За умовами поставки Інкотермс 2020 FOB - продавець виконує постачання, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження, це означає, що з цього моменту усі витрати і ризики чи втрати ушкодження товару повинен нести покупець. За умовами терміна FOB на продавця покладається обов`язок з митного очищення товару для експорту. Цей термін може застосовуватися тільки під час перевезення товару морським чи внутрішнім водним транспортом.
Натомість за умовами Інкотермс 2020 CPT - продавець доставляє товари за свій рахунок перевізнику або іншій особі, призначеній продавцем. Він сплачує за митне оформлення експорту та несе відповідальність за передачу товару призначеному продавцем перевізнику. Перевізником може бути фізична або юридична особа, відповідальна за перевезення товарів (літаком, морським судном, залізничним або автомобільним транспортом), або особа, залучена для здійснення перевезення.
Також слід вказати, що використана для митного коригування вартості товару митна декларація від 05.12.2024 року №24UA500500041402U3 визначає вартість товару за резервним методом (6 метод), тобто митниця використала декларацію, що подана декларантом після коригування, де визначено митну вартість товару не за основним методом.
Поряд з тим, частинами 1, 2, 6 ст. 54 Митного кодексу України визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у  частині першій статті 58  цього Кодексу. 
Орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2)   неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у  главі 9  цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, митниця не довела правомірність свого рішення, не обґрунтувала в чому саме, на її думку, розбіжності в документах поданих позивачем, не дають змогу визначити митну вартість товару за основним методом – за ціною товару, визначеною позивачем у інвойсі до контракту. 
Суд вказує, що частиною 7 ст. 54 Митного кодексу України визначено, що у разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.
На думку суду, позивачем було вірно проведено розрахунок митної вартості, відповідно до контракту,   подано документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 Митного кодексу України, вірно обрано метод визначення митної вартості товару.
При вирішенні спору, суд апеляційної інстанції враховує позиції Верховного Суду, зокрема, викладені у постановах від 14.11.2019 року у справі № 809/33/17, від 25.02.2021 року у справі № 815/6799/17, від 02.03.2021 року у справі № 809/857/17,  від 12.03.2021 року у справі № 826/16699/16, 05.03.2021 року у справі № 823/1461/17, від 17.05.2022 року у справі № 814/1916/17, від 29.06.2022 року у справі № 1.380.2019.001524, від 21.06.2022 року у справі № 820/6811/16, від 08.06.2022 року у справі № 380/1197/20.
Згідно ч. 1, ч. 6 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.
Новий розподіл судових витрат здійснюється у разі задоволення апеляційної скарги. Не передбачено повернення судових витрат здійснених суб`єктом владних повноважень, крім пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів апеляційного суду вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції слід залишити без змін, як таке, що прийняте з додержанням норм матеріального та процесуального права.
Керуючись ст.ст.  139, 242, 315, 316, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

                                                        п о с т а н о в и в:
Апеляційну скаргу Тернопільської митниці –  залишити без задоволення.
Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 25.04.2025 року в справі №280/1143/25 – залишити без змін. 
Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення у порядку ст.ст. 328 – 329 КАС України.  
   
Головуючий - суддя                                                                      О.М. Лукманова 

                               суддя                                                                      Л.А. Божко 

                               суддя                                                                      Ю. В. Дурасова