ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2025 року 
м. Київ

справа №260/5336/23
адміністративне провадження № К/990/25758/24  
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Юрченко В.П.,
суддів: Гімона М.М.,  Васильєвої І.А., 

розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу №260/5336/23
за позовом Українсько-австрійського підприємства з іноземними інвестиціями у формі Товариства з обмеженою відповідальністю «Фішер Мукачево» до Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, провадження по якій відкрито
за касаційною скаргою Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, утвореного на правах відокремленого підрозділу ДПС України на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 12.12.2023 (суддя Плеханова З.Б.) та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 03.04.2024 (головуючий суддя Ільчишин Н.В., судді: Гуляк В.В., Коваль Р.Й.),
В С Т А Н О В И В :
У червні 2023 року Українсько-австрійське підприємство з іноземними інвестиціями у формі Товариства з обмеженою відповідальністю «Фішер Мукачево» (далі також - позивач, Товариство) звернулося до суду з позовом до Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (далі також - відповідач, контролюючий орган), в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №203/33-00-07-05 від 28 березня 2023 року.
Посилаючись на невідповідність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення вимогам частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України), позивач зазначав, що висновки контролюючого органу, викладені в акті перевірки, про порушення строків розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності є безпідставними, оскільки відповідачем належним чином не враховано висновків Міністерства економічного розвитку і торгівлі України про продовження строків розрахунків за зовнішньоекономічними операціями та не надано їм обґрунтованої оцінки. 
Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 12 грудня 2023 року, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 03 квітня 2024 року, позов задоволено.
В ході розгляду справи судами встановлено, що відповідно до наказу Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками від 12.09.2022 №83 проведено документальну позапланову невиїзну перевірку Товариства з питань дотримання вимог валютного законодавства по контрактах: від 01.04.2021 DI3203/ВS N3-2 (дата здійснення імпортної операції 09.04.2021), від 18.02.2021 №DI330102 (дата здійснення імпортної операції 19.04.2021), від 08.03.2021 №DI330109-DI330110 (дата здійснення імпортної операції 19.04.2021), відповідно до отриманої інформації ДПС України від 09.06.2022 №4849/7/99-00-07-07-02-07 про виявлені факти ненадходження в установлені Національним банком України граничні строки розрахунків грошових коштів чи товарів, наданої уповноваженим банком АТ «УКРЕКСІМБАНК» (МФО 322313) станом на 01.04.2022, за період з 01.04.2021 по 30.05.2022.
За результатами перевірки складено акт документальної позапланової невиїзної перевірки Товариства від 25.10.2022 №236/33-00-07 05/22073637 22073637 та встановлено порушення п.3, п.4 ст.13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції» (далі також - Закон № 2473-VIII) в частині відсутності поставки товару по імпорту та відсутністю висновку Мінекономіки на продовження строків розрахунків по контрактах: від 01.04.2021 DI3203/ВS N3-2 з компанією «NORDFELS GМВН» (Австрія) на суму 233565,00 євро за період з 09.04.2022 до 30.05.2022  (кількість днів прострочення - 51 день); від 08.03.2021 №DI330109-DI330110, від 18.02.2021 №DI330102 з компанією «NORDFELS GМВН» (Австрія) на суму 46200,00 євро за період з 19.04.2022 до 26.05.2022 (кількість днів прострочення - 37 днів); від 18.02.2021 №DI330102 з компанією «NORDFELS GМВН» (Австрія) на суму 72900,00 євро за період з 19.04.2022 до 26.05.2022 (кількість днів прострочення - 37 днів).
Товариство, не погоджуючись з порушеннями, викладеними в акті документальної позапланової невиїзної перевірки, подало заперечення від 04.11.2022 №1079/1364, за результатами розгляду яких прийнято рішення розглянути питання щодо організації проведення документальної позапланової перевірки з питань, що стали предметом заперечення позивача на акт перевірки відповідно до п.п.78.1.5 п.78.1 ст.78, з врахуванням вимог пункту 78.2 ст.78 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VІ (із змінами та доповненнями), у зв`язку з тим, що платник податків у своєму запереченні посилається на обставини, що не були дослідженні під час перевірки та об`єктивний їх розгляд неможливий без проведення перевірки.
На адресу Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків надійшла заява Товариства від 23.11.2022 №1149/1437 про проведення документальної позапланової перевірки з питань, що стали предметом заперечення на акт документальної позапланової невиїзної перевірки від 25.10.2022 №236/33-00-07-05/22073637.
Відповідно до наказу Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 28.11.2022 року №137 29.12.2022 розпочато документальну позапланову невиїзну перевірку Товариства з питань, що стали предметом заперечення позивача на акт документальної позапланової невиїзної перевірки від 25.10.2022 №236/33-00-07-05/22073637.
Контролюючим органом на юридичну адресу Товариства направлено письмовий запит від 29.12.2022 за №3351/6/33-00-07-05 про надання інформації та її документального підтвердження щодо питань, зазначених у запереченні від 04.11.2022 №1079/1364.
Позивач надіслав лист від 11.01.2023 за №19/01 з проханням призупинити проведення позапланової документальної невиїзної перевірки строком на 15 робочих днів. Причиною звернення є очікування відповіді від Міністерства економіки України щодо предмету перевірки, який надісланий платником 22.12.2022 і отриманий Міністерством 05.01.2023.
Згідно із наказом Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 12.01.2023 №7 «Про зупинення документальної позапланової невиїзної перевірки УАП ТОВ «ФІШЕР-МУКАЧЕВО»» термін проведення документальної позапланової невиїзної перевірки зупинено з 13 січня 2023 року на 15 робочих днів.
При проведенні документальної позапланової невиїзної перевірки Товариства використано документи, які отримано від платника податків листами від 08.02.2023 №165-02 (вх.№370/6 від 08.02.2023), від 15.02.2023 №188-02 (вх.№482/6 від 15.02.2023).
За результатами перевірки та розгляду заперечення складено акт документальної позапланової невиїзної перевірки позивача від 28.02.2023 №98/33-00-07-05/22073637, згідно висновків якого було встановлено порушення підприємством вимог п.3, п.4 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» в частині несвоєчасної поставки товару по імпорту та відсутністю висновку Мінекономіки на продовження строків розрахунків по контрактах: від 01.04.2021 DI3203/ВS N3-2 з компанією «FILL GESELLSCHAFT M.B.H.» (Австрія) на суму 233565,00 євро за період з 09.04.2022  до 30.05.2022 (кількість днів прострочення - 51 день); від 08.03.2021 №DI330109-DI330110 з компанією «NORDFELS GМВН» (Австрія) на суму 46200,00 євро за період з 19.04.2022 до 26.05.2022 (кількість днів прострочення - 37 днів); від 18.02.2021 №DI330102 з компанією «NORDFELS GМВН» (Австрія) на суму 72900,00 євро за період з 19.04.2022 до 26.05.2022  (кількість днів прострочення - 37 днів).
Вказано, що по Контракту від 08.03.2021 №DI330109-DI330110 (дата здійснення імпортної операції 19.04.2021), відповідно до отриманої інформації ДПС України від 09.06.2022 №4849/7/99-00-07-07-02-07 про виявлені факти ненадходження в установлені Національним банком України граничні строки розрахунків грошових коштів чи товарів, наданої уповноваженим банком АТ «УКРЕКСІМБАНК» (МФО 322313), станом на 01.05.2022 (дата першого дня перевищення граничного строку розрахунків - 19.04.2022), встановлено порушення вимог п.3, п.4 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» в частині несвоєчасної поставки товару по імпорту та відсутністю висновку Міністерства економіки України на продовження строків розрахунків за зовнішньоекономічною операцією по Контракту від 08.03.2021 №DI330109-DI330110, укладеному з компанією «NORDFELS GМВН» (Австрія), на суму 46 200,00 євро на період з 19.04.2022 до 26.05.2022 (кількість днів прострочення - 37 днів). Розрахунок пені наведено в додатку № 1 до акта перевірки (донараховано до бюджету 162 161,89 грн).
По Контракту від 01.04.2021 DI3203/ВS N3-2 (дата здійснення імпортної операції 09.04.2021), відповідно до отриманої інформації ДПС України від 09.06.2022 №4849/7/99-00-07-07-02-07 про виявлені факти ненадходження в установлені Національним банком України граничні строки розрахунків грошових коштів чи товарів, наданої уповноваженим банком АТ «УКРЕКСІМБАНК» (МФО 322313), станом на 01.05.2022 (дата першого дня перевищення граничного строку розрахунків - 09.04.2022), встановлено порушення вимог п.3, п.4 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» в частині несвоєчасної поставки товару по імпорту та відсутністю висновку Міністерства економіки України на продовження строків розрахунків за зовнішньоекономічною операцією по Контракту від 01.04.2021 №ОІ3203/В8 N3-2, укладеному з компанією «FILL GESELLSCHAFT M.B.H.» (Австрія), на суму 233 565,00 євро на період з 09.04.2022 до 30.05.2022 (кількість днів прострочення - 51 день). Розрахунок пені наведено в додатку № 1 до акта перевірки (донараховано до бюджету 1 140 832,64 грн.).
По Контракту від 18.02.2021 №01330102 (дата здійснення імпортної операції 19.04.2021), відповідно до отриманої інформації ДПС України від 09.06.2022 №4849/7/99-00-07-07-02-07 про виявлені факти ненадходження в установлені Національним банком України граничні строки розрахунків грошових коштів чи товарів, наданої уповноваженим банком АТ «УКРЕКСІМБАНК»(МФО 322313), станом на 01.05.2022 (дата першого дня перевищення граничного строку розрахунків - 19.04.2022), встановлено порушення вимог п.3, п.4 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» в частині несвоєчасної поставки товару по імпорту та відсутністю висновку Міністерства економіки України на продовження строків розрахунків за зовнішньоекономічною операцією по Контракту від 18.02.2021 №01330102, укладеному з компанією «NORDFELS GМВН» (Австрія), на суму 72 900,00 євро на період з 19.04.2022 по 25.05.2022 (кількість днів прострочення - 37 днів). Розрахунок пені наведено в додатку № 1 до акта перевірки (донараховано до бюджету 255 878,83 грн.).
На підставі висновків Акту перевірки контролюючим органом прийнято податкове повідомлення-рішення №203/33-00-07-05 від 28.03.2023, яким застосовано пеню за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності в розмірі 1558873,35 грн.
Не погоджуючись з таким рішенням відповідача, позивач звернувся до суду з цим позовом. 
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції, позицію якого підтримав й апеляційний суд, виходив з того, що оскільки Указом Президента України «Про введення військового стану в Україні» №64/2022 з 05 годин 30 хвилин 24 лютого 2022 року введено військовий стан, який діє до цього часу, то відповідно до п. 129.9. ст.129 ПК України пеня не нараховується, а нарахована пеня підлягає анулюванню, зокрема, внаслідок вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою внаслідок введення воєнного стану. Також суд ствердив, що Міністерство економіки України, вийшовши за межі строку в 10 робочих днів для надання адміністративних послуг в умовах військового стану (розгляд заяв Товариства щодо видачі висновків про продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів), суттєво погіршило становище суб`єкта господарювання в частині можливого застосування до такого пені за весь період розгляду поданих Товариством до Міністерства економіки України документів, а також зважаючи на надання в подальшому висновків Міністерства економічного розвитку і торгівлі України про продовження строків розрахунків за відповідними операціями,  застосування до позивача пені є неправомірним, у зв`язку з чим податкове повідомлення-рішення підлягає скасуванню.
Суд апеляційної інстанції додатково зазначив, що пеня за порушення резидентами строку розрахунків в іноземній валюті відповідно до вимог ПК України з 01.01.2021 є одним із різновидів пені в розумінні приписів підпунктів 14.1.39, 14.1.162 пункту 14.1. статті 14 та абзацу 2 пункту 111.2 статті 111 ПК України та, відповідно, нарахування пені у період з 01.01.2021 суперечить положенням абз. 11 п. 52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, оскільки станом на час її нарахування на території України діяв карантин. Окрім того, суд апеляційної інстанції, зокрема, дійшов висновку про відсутність підстав для застосування фінансової відповідальності до позивача з огляду на наявність підстав для звільнення його від відповідальності відповідно до підпункту 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 ПК України.
З такими рішеннями судів попередніх інстанцій не погодився контролюючий орган та подав касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить їх скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити. 
Обґрунтовуючи вимоги касаційної скарги, відповідач зазначає, що у спірні періоди висновки Міністерства економіки України про продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів були відсутні, а відтак контролюючий орган обґрунтовано нарахував пеню за такі періоди. 
Також зауважує, що пеня, передбачена частиною п`ятою статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» за порушення строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, у період дії карантину, встановленого КМУ на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID- 19), застосовується на загальних підставах і на таку не поширюються положення абзацу 11 пункту  52-1 підрозділу XX «Перехідні положення» ПК України, проте, суд апеляційної інстанції прийшов до протилежного висновку, який, як наполягає відповідач, є помилковим. 
Звертаючись з касаційною скаргою, контролюючий орган послався на пункт 1 частини 4 статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України), на підставі якого Верховний Суд ухвалою від 31.07.2024 відкрив касаційне провадження за скаргою відповідача. 
Товариство подало відзив на касаційну скаргу, в якому просить залишити її без задоволення, а рішення судів першої та апеляційної інстанцій - без змін.   
Заслухавши доповідь судді-доповідача, обговоривши доводи касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, відзиву на касаційну скаргу, перевіривши правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права та дотримання ними норм процесуального права, колегія суддів вважає, що касаційна скарга підлягає частковому задоволенню з огляду на наступне. 
Відповідно до частини першої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
Закон №2473-VIII визначає правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства.
Згідно з частиною першою статті 4 Закону № 2473-VIII валютні операції здійснюються без обмежень відповідно до законодавства України, крім випадків, встановлених законами України, що регулюють відносини у сферах забезпечення національної безпеки, запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму чи фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, виконання взятих Україною зобов`язань за міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також випадків запровадження Національним банком України відповідно до цього Закону заходів захисту.
Пунктом 2 частини першої статті 12 Закону № 2473-VIII передбачено, що Національний банк України за наявності ознак нестійкого фінансового стану банківської системи, погіршення стану платіжного балансу України, виникнення обставин, що загрожують стабільності банківської та (або) фінансової системи держави, має право запровадити такий захід захисту як встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
За приписами абзацу першого частини першої статті 13 Закону № 2473-VIII Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Згідно з частиною третьою статті 13 вказаного Закону у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).
Відповідно до частини четвертої статті 13 Закону № 2473-VIII за окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку.
Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, приймає рішення про видачу чи відмову у видачі зазначеного висновку протягом десяти робочих днів з дня отримання відповідної заяви. Інформація про виданий висновок оприлюднюється на офіційному веб-сайті цього органу не пізніше наступного робочого дня після видачі висновку.
Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, протягом п`яти робочих днів з дня видачі висновку, зазначеного в абзаці першому цієї частини, інформує Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, про видачу такого висновку.
Порядок видачі висновку, у тому числі перелік документів, які подаються для видачі висновку, підстави для відмови у видачі висновку або залишення документів без розгляду, включаючи перелік товарів, за якими документи для видачі висновку підлягають залишенню без розгляду, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Видача висновку здійснюється безоплатно.
Згідно з частиною п`ятою статті 13 Закону № 2473-VIII порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із зазначеною статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
Згідно з абзацом першим частини шостої статті 13 Закону № 2473-VIII у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції», зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою зазначеної статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин;
За правилами абзацу першого частини сьомої статті 13 Закону № 2473-VIII у разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.
Правління Національного банку України постановою № 5 від 02 січня 2019 року затвердило Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті (далі - Положення № 5).
Як передбачено у пункті 21 Положення № 5 граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.
Таким чином, законодавством встановлена можливість в індивідуальному порядку продовжити загальновстановлений строк з проведення розрахунків у іноземній валюті за окремими операціями з експорту чи імпорту товарів (послуг), що здійснюються резидентами під час виконання зовнішньоекономічних договорів. Таке продовження надається на підставі відповідного висновку Мінекономіки .
Цей висновок може бути виданий за зверненням резидента як в межах строку, передбаченого Законом № 2473-VIII (з врахуванням постанов Правління Національного банку України), так і після його закінчення. У той же час санкції, передбачені частиною п`ятою статті 13  Закону № 2473-VIII, підлягають застосуванню при перевищенні строку розрахунку лише у разі відсутності висновку центрального органу з питань економічної політики відносин, продовження строків розрахунків за зовнішньоекономічними операціями, а не у випадку несвоєчасного його отримання.
Як встановлено судами та вбачається з матеріалів справи, позивач звертався до Міністерства економіки України про видачу висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів за контрактами №DI330102, №DI3203/В8 NS-2 та контрактом №DI330109- DI330110. 
УАП ТОВ «Фішер-Мукачево» (Покупець) та компанія «Fill Gesellschaft m.b.H» (Австрія) (Постачальник) укладено Контракт від 01.04.2021 DI3203/ВS N3-2 на поставку обладнання. 08.04.2022 - граничний термін надходження товару по імпорту за даним контрактом, а 09.04.2022 дата першого дня перевищення граничного строку розрахунків.
15.04.2022 Товариство звернулось через Єдиний портал державних послуг «Дія» до Міністерства економіки України з заявою (вх. Мінекономіки від 18.04.2022 №П116) щодо видачі висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів за контрактом №DI3203/ВS N3-2.
03.05.2022 Товариство отримало повідомлення на свій запит про стан розгляду заяви щодо видачі висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів за контрактом №DI3203/ВS N3-2 від адміністратора сайту «Дія» - перебуває на розгляді.
25.05.2022 позивачем було отримано електронний лист Мінекономіки щодо залишення заяви без розгляду та необхідності подання нової заяви з додатковими документами щодо обґрунтування необхідності продовження граничних строків розрахунків окремими контрактами.
Товариство 30.05.2022 повторно звернулося до Міністерства економіки України із заявою про видачу висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів за контрактом №DI330109- DI 330110 (реєстраційний номер П293 від 30.05.2022).
Також між Товариством (Покупець) та компанією «NORDFELS GМВН» (Австрія) (Постачальник) укладено Контракт від 08.03.2021 №DI330109-DI330110 на поставку обладнання. 18.04.2022 - граничний термін надходження товару по імпорту за даним контрактом, а 19.04.2022 - дата першого дня перевищення граничного строку розрахунків.
19.04.2022 позивач звернувся через Єдиний портал державних послуг «Дія» до Міністерства економіки України з заявою (вх. Мінекономіки від 20.04.2022 року №11120) щодо видачі висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів за контрактом №DI330109-DI330110.
03.05.2022 Товариство отримало повідомлення на свій запит про стан розгляду заяви щодо видачі висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту7 та імпорту товарів за контрактом №DI330109-DI330110 від адміністратора сайту «Дія» - перебуває на розгляді.
25.05.2022 позивачем було отримано електронний лист Мінекономіки щодо залишення заяви без розгляду та необхідності подання нової заяви з додатковими документами щодо обґрунтування необхідності продовження граничних строків розрахунків окремими контрактами.
УАП ТОВ «Фішер-Мукачево» 26.05.2022 повторно звернулося до Міністерства економіки України із заявою про видачу висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів за контрактом №DI330109-DI330110 (реєстраційний номер П287 від 26.05.2022).
Окрім того, Товариством (Покупець) та компанією «NORDFELS GМВН» (Австрія) (Постачальник) укладено Контракт від 18.02.2021 №DI330102, відповідно до якого Постачальник зобов`язується поставити виробниче обладнання. 18.04.2022 - граничний термін надходження товару по імпорту за даним контрактом, а 19.04.2022 - дата першого дня перевищення граничного строку розрахунків.
18.04.2022 позивач звернувся через Єдиний портал державних послуг «Дія» до Міністерства економіки України з заявою (вх. Мінекономіки від 18.04.2022 №П117) щодо видачі висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів за контрактом №DI330102.
03.05.2022 Товариство отримало повідомлення на свій запит про стан розгляду заяви щодо видачі висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів за контрактом №DI330102 від адміністратора сайту «Дія» - перебуває на розгляді.
25.05.2022 УАП ТОВ «Фішер-Мукачево» було отримано електронний лист Мінекономіки щодо залишення заяви без розгляду та необхідності подання нової заяви з додатковими документами щодо обґрунтування необхідності продовження граничних строків розрахунків окремими контрактами.
26.05.2022 позивач повторно звернувся до Міністерства економіки України з заявою про видачу висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів за контрактом №DI330102 (реєстраційний номер П286 від 26.05.2022). 
Товариством було отримано висновки Міністерства економіки України щодо продовження строків розрахунків за контрактами, а саме: згідно Наказу №1752 від 23.06.2022 щодо контракту №DI330102 - з 26 травня 2022 року до 30 вересня 2022 року на суму 72900,00 євро;  згідно Наказу №1754 від 23.06.2022 щодо контракту №DI 330109- DI330110 -  з 26 травня 2022 року до 30 вересня 2022 року на суму 46200,00 євро; згідно Наказу №1804 від 28.06.2022 року щодо контракту №DI3203/ВS N3-2 - з 30 травня 2022 року до 30 вересня 2022 року на суму 233   565,00 євро.
При цьому, як стверджує контролюючий орган, висновки Міністерства економіки України на продовження строків розрахунків за контрактом №DI 330109- DI330110 за період з 19 квітня 2022 до 26 травня 2022, за контрактом №DI3203/ВS N3-2 за період з 09 квітня 2022 року до 30 травня 2022 року та за контрактом №DI330102 за період з 19 квітня 2022 року до 26 травня 2022 року  відсутні.
Так, відповідач під час перевірки, встановивши відсутність поставки товару за контрактом DI3203/ВS N3-2 на суму 233565,00 євро за період з 09.04.2022 до 30.05.2022 (кількість днів прострочення - 51 день); за контрактом №DI330109-DI330110 на суму 46200,00 євро за період з 19.04.2022 до 26.05.2022 (кількість днів прострочення - 37 днів); від 18.02.2021 №DI330102 на суму 72900,00 євро за період з 19.04.2022 до 26.05.2022  (кількість днів прострочення - 37 днів), дійшов висновку про порушення позивачем вимог частин третьої та четвертої статті 13 Закону № 2473-VIII. 
Отже перевірці підлягає наявність підстав для подовження/зупинення граничних строків розрахунків за зовнішньоекономічними операціями позивача з «Fill Gesellschaft m.b.H» та  «NORDFELS GМВН» за періоди з 09.04.2022 до 30.05.2022, з 19.04.2022 до 26.05.2022, що не охоплені висновками Міністерства економіки України щодо продовження граничних строків розрахунків.
Суд при розгляді цієї справи звертає увагу на наявність сталої та послідовної практики Верховного Суду щодо дії висновку Мінекономіки. Так, у постановах від 4 грудня 2018 року у справі  № 813/6485/14, від 10 квітня 2020 року у справі № 810/1221/16, від 5 січня 2021 року у справі  № 804/828/16, від 29 січня 2021 року  у справі № 801/9330/13-а, від 16 травня 2024 року у справі №380/17885/22, Верховний Суд прийшов до висновку, що висновок Мінекономіки щодо продовження строків розрахунків за імпортною зовнішньоекономічною операцією, як індивідуальний правовий акт, виданий для збільшення встановлених законодавством строків розрахунків, який усуває відповідальність за правопорушення, скоєне у минулому, а тому має зворотну силу в часі та звільняє позивача від відповідальності у вигляді сплати пені.
Також у постанові від 4 грудня 2018 року у справі № 813/6485/14 Верховний Суд зазначав і про те, що висновок Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, який виданий вже після перевищення законодавчо встановленого строку розрахунків ретроспективно звільняє від відповідальності у вигляді сплати пені. Відповідальність за порушення строків розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності настає лише за встановлене порушення строку після закінчення дії рішення Міністерства економічного розвитку і торгівлі України про продовження строків розрахунків.
Отже, висновок Мінекономіки щодо продовження строків розрахунків за зовнішньоекономічною операцією є індивідуальним юридичним актом, виданим на перевищення встановлених законодавством строків розрахунків, який, у тому числі, усуває відповідальність за правопорушення, скоєне у минулому, а тому має зворотну дію у часі, й звільняє позивача від відповідальності у вигляді сплати пені.
Щодо висновку суду апеляційної інстанції, що дія положення абз. 11 п. 52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, який передбачає ненарахування пені протягом дії карантину, розповсюджується і на пеню за порушення строків розрахунків, що передбачена частиною п`ятою Закону України «Про валюту і валютні операції», то колегія суддів вказує на його помилковість з огляду на наступне.
Питання особливостей застосування норм Закону № 2473-VIII було предметом розгляду судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, яка у постанові від 23 липня 2024 року у справі № 240/25642/22 дійшла наступних висновків.
Правовідносини із нарахування пені за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності є специфічними та врегульовані спеціальним Законом України «Про валюту і валютні операції», і саме норми вказаного Закону підлягають застосуванню, зокрема і в питанні нарахування пені за порушення строків розрахунків в іноземній валюті. З огляду на специфічність правовідносин, що стосуються строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, які врегульовано окремим спеціальним нормативно - правовим актом - Законом України «Про валюту і валютні операції», та врегульовують конкретну визначену його предметом групу правовідносин, Судова палата дійшла висновку, що пункт 129.9.7 пункту 129.9 статті 129 (стосується ненарахування / анулювання нарахованої пені внаслідок введення воєнного, надзвичайного стану), абзац 11 пункту 52-1 (стосується ненарахування / списання нарахованої пені протягом дії карантину), підпункт 69.9 пункту 69 (стосується зупинення перебігу строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи) підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України не розповсюджуються на строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, що врегульовано законодавством у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, та на пеню, нараховану за порушення вимог цього законодавства.
Суд касаційної інстанції у цій справі в повній мірі погоджується із наведеними вище висновками та не вбачає підстав для відступу від них.
Щодо розповсюдження приписів підпункту 129.9.7 пункту 129.9 статті 129 ПК України на правовідносини з нарахування пені за порушення граничних строків розрахунків в іноземній валюті, колегія суддів зазначає таке. 
Однією з підстав для задоволення позовних вимог Товариства суд першої інстанції, зокрема, вказував на те, що у відповідності до підпункту 129.9.7 пункту 129.9 статті 129 ПК України пеня не нараховується, а нарахована пеня підлягає анулюванню у випадку вчинення діяння (дії або бездіяльності) особою внаслідок введення воєнного, надзвичайного стану. Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який триває досі. 
Проте, з огляду на те, що пеня, як міра відповідальності, яка нараховується за порушення граничних строків розрахунків, врегульована спеціальним Законом, відповідно на таку (пеню) не розповсюджуються і положення підпункту 129.9.7 пункту 129.9 статті 129 ПК України, за аналогією з положеннями абз. 11 пункту 52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, про що зазначалось вище.
Застосовуючи зазначений правовий підхід щодо розмежування сфер регулювання між Законом України «Про валюту і валютні операції» та Податковим кодексом України, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що на правовідносини, пов`язані з нарахуванням пені за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності на підставі Закону України «Про валюту і валютні операції» не поширюються і визначені підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 ПК України обставини звільнення особи від фінансової відповідальності. Вплив форс-мажорних обставин на особливості нарахування пені за порушення особою валютного законодавства визначено безпосередньо нормою частини шостої статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції».
Підсумовуючи викладене, суд касаційної інстанції вважає, що суди першої та апеляційної інстанцій ухвалили правильне по суті рішення щодо задоволення позовних вимог про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №203/33-00-07-05 від 28 березня 2023 року, проте з частково неправильним застосуванням норм матеріального права, у зв`язку з чим суд касаційної інстанції вважає за необхідне змінити рішення суду першої інстанції та постанову апеляційного суду щодо мотивів їх прийняття. В іншій частині рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 12 грудня 2023 року та постанова Восьмого апеляційного адміністративного суду від 03 квітня 2024 року підлягають залишенню без змін.
Згідно із статтею 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасовано правильне по суті і законне судове рішення з мотивів порушення судом норм процесуального права, якщо це не призвело і не могло призвести до неправильного вирішення справи.
Відповідно до частини першої статті 351 КАС України суд скасовує судове рішення повністю або частково і ухвалює нове рішення у відповідній частині або змінює його, якщо таке судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з неправильним застосуванням норм матеріального права або порушенням норм процесуального права.
Зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частин (частина четверта статті 351 КАС України).
Керуючись статтями 345, 349, 350, 351, 355, 356 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків задовольнити частково.
Рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 12 грудня 2023 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 03 квітня 2024 року змінити, виклавши її мотивувальну частину в редакції цієї постанови.
В іншій частині рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 12 грудня 2023 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 03 квітня 2024 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення і не оскаржується.

Судді | В.П. Юрченко М.М. Гімон   І.А. Васильєва