У х в а л а
15 жовтня 2025 року
м. Київ
Справа № 629/1697/22
Провадження № 61-11316ск25
Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А. ознайомився
із касаційною скаргою ОСОБА_1 (далі - скаржник)
на ухвалу Харківського апеляційного суду від 5 серпня 2025 року про закриття апеляційного провадження
у справі за позовом скаржника до ОСОБА_2 за участю ОСОБА_3 як третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, про визнання недійсним договору купівлі-продажу та
в с т а н о в и в:
1.           2 вересня 2025 року скаржник подав до Верховного Суду касаційну скаргу, а 24 вересня 2025 року - доповнення до неї.
1.1.       Особа, яка подала касаційну скаргу, має право доповнити чи змінити її протягом строку на касаційне оскарження (частина перша статті 398 ЦПК України).
1.2.       Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (стаття 126 ЦПК України).
1.3.       5 серпня 2025 року апеляційний суд постановив оскаржену ухвалу, повний текст якої склав того ж дня. Тобто останнім днем для подання касаційної скарги був четвер 4 вересня 2025 року. Скаржник подав доповнення до касаційної скарги після спливу строку на касаційне оскарження. Тому це доповнення слід залишити без розгляду.
2.           За змістом абзацу першого частини першої статті 185 і частини другої статті 393 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє ухвалу про залишення цієї скарги без руху.
3.           Оскільки касаційна скарга не відповідає низці вимог ЦПК України, Верховний Суд вважає, що її слід залишити без руху.
(1) Щодо дотримання вимог до змісту касаційної скарги
4.           За змістом пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України у редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» (далі - Закон № 3200-IX) у касаційній скарзі повинні бути зазначені відомості про наявність або відсутність електронного кабінету особи, яка подає касаційну скаргу. Проте у касаційній скарзі таких відомостей щодо скаржника немає.
4.1.       Якщо цим Кодексом встановлено вимогу зазначення у змісті процесуального документа відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету, особа, яка подає до суду відповідний процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення відповідних відомостей (частина восьма статті 14 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX). 
4.2.       Скаржник у касаційній скарзі всупереч пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України про наявність або відсутність у нього електронного кабінету не зазначив. Від обов`язку зазначити такі відомості не звільнений, бо подав цю скаргу поштою. 
5.           У касаційній скарзі повинно бути зазначено, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб) (пункт 3 частини другої статті 392 ЦПК України). Скаржник не зазначив таких відомостей щодо усіх інших учасників справи. Тому повинен це зробити.
(2) Щодо підстав касаційного оскарження
6.           За змістом пунктів 5 і 6 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав), клопотання особи, яка подає скаргу. 
6.1.       Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права (останній абзац частини другої статті 389 ЦПК України).
6.2.       Скаржник такі підстави не конкретизував. У касаційній скарзі зазначив, що апеляційний суд, постановляючи оскаржену ухвалу, порушив «пункт 1 статті 6 Конвенції, пункт 8 частини восьмої статті 129 Конституції України, частини четвертої статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини». Однак не пов`язав такі доводи з тим, чому саме закриття апеляційним судом апеляційного провадження згідно з ухвалою від 5 серпня 2025 року є неправильним.
6.3.       Крім того, скаржник не конкретизував прохальну частину касаційної скарги, не визначив передбачені у статті 409 дії, які просить вчинити Верховний Суд за результатами розгляду цієї скарги.
(3) Щодо дотримання принципу рівності
7.           За змістом пункту 7 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено перелік письмових матеріалів, що додаються до скарги. До касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет (речення перше пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України).
7.1.       Скаржник додав до касаційної скарги копію довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією, виписку з розпорядження про призначення пенсії, видану Головним управлінням Пенсійного фонду України в Харківській області, копії окремих сторінок паспорта, картки платника податків й ухвали Харківського апеляційного суду від 5 серпня 2025 року. Однак не надав копії цих документів відповідно до кількості інших учасників справи. 
7.2.       ЦПК України не передбачає для особи, яка оскаржує судові рішення, можливості визначати, які матеріали, що додаються до касаційної скарги, не надавати іншим учасникам справи. Більше того, якби скаржник подав касаційну скаргу разом із доданими до неї матеріалами в електронній формі через електронний кабінет, інші учасники справи, які мають такий кабінет, теж не були б обмежені у можливості ознайомлення з відповідними додатками. Тому скаржник має подати копії всіх документів відповідно до кількості інших учасників справи.
7.3.       Крім того, скаржник у переліку додатків до касаційної скарги зазначив ще п`ятдесят інших документів, яких до касаційної скарги не додав, тому повинен це зробити з урахуванням примірників для суду й інших учасників справи.
(4) Щодо строку на усунення недоліків касаційної скарги
8.           В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (речення перше абзацу першого частини другої статті 185 ЦПК України). 
8.1.       Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (речення друге частини третьої статті 185 ЦПК України).
8.2.       Для усунення недоліків, вказаних у цій ухвалі, Верховний Суд встановлює десятиденний строк із дня її вручення скаржнику. У разі невиконання у встановлений строк вимог ухвали Верховний Суд вважатиме касаційну скаргу неподаною та поверне її скаржнику.
Керуючись статтями 126, 185, 260, 261, 392, 393 ЦПК України,
п о с т а н о в и в :
1. Залишити без руху касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Харківського апеляційного суду від 5 серпня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 за участю ОСОБА_3 як третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, про визнання недійсним договору купівлі-продажу.
2. Залишити без розгляду доповнення ОСОБА_1 до вказаної касаційної скарги.
3. Встановити для усунення недоліків касаційної скарги десятиденний строк із дня вручення цієї ухвали.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.
Суддя 	 	Д. А. Гудима