ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

09 вересня 2025 року 	м. Дніпро	справа № 160/2111/25	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
головуючого - судді  Олефіренко Н.А. (доповідач),
суддів:  Дурасової Ю.В., Божко Л.А.,       
розглянувши в порядку письмового провадження в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу  Східного офісу Держаудитслужби на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.05.2025 ( суддя Ільков В.В.)  в адміністративній справі №160/2111/25 за позовом   ОСОБА_1   до  Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку, наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку, стягнення моральної шкоди,- 
ВСТАНОВИВ:
Позивач звернулась з позовом до суду, та просить суд:
визнати протиправним на скасувати висновок, затверджений наказом “Про затвердження Висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Східного офісу Держаудитслужби, які займають посади державної служби категорії “Б” і “В”, у 2024 році” від 04.12.2024 № 535-0 в частині затвердження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності головного державного аудитора відділу контролю в аграрній галузі, екології та природокористування Східного офісу Держаудитслужби Міщенко Ніни Олександрівни:
визнати протиправним та скасувати наказ Відповідача від 10.12.2024 №545-0 “Про звільнення ОСОБА_1 ”;
поновити ОСОБА_1 на посаді головного державного аудитора відділу контролю в аграрній галузі, екології та природокористування Східного офісу Держаудитслужби;
стягнути з Відповідача на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу;
стягнути з Відповідача на користь ОСОБА_1 моральну шкоду внаслідок незаконного звільнення у сумі 300 000,0 (триста тисяч ) гривень.
На думку позивачки, висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців апарату Східного офісу Держаудитслужби, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», у 2024 році, затвердженого наказом Східного офісу Держаудитслужби від 04.12.2024 року за №535-о«Про затвердження висновків щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців у 2024 році» в частині затвердження висновку щодо негативної оцінки результатів службової діяльності головного державного аудитора відділу контролю в аграрній галузі, екології та природокористування Східного офісу Держаудитслужби; ОСОБА_1 проведено без дотримання принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16 травня 2025 року позов задоволено частково.
Визнано протиправним на скасовано висновок, затверджений наказом “Про затвердження Висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Східного офісу Держаудитслужби, які займають посади державної служби категорії “Б” і “В”, у 2024 році” від 04.12.2024 № 535-о в частині затвердження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності головного державного аудитора відділу контролю в аграрній галузі, екології та природокористування Східного офісу Держаудитслужби ОСОБА_1 . 
Визнано протиправним та скасовано наказ Східного офісу Держаудитслужби від 10.12.2024 №545-о “Про звільнення ОСОБА_1 ”. 
Поновлено ОСОБА_1 на посаді головного державного аудитора відділу контролю в аграрній галузі, екології та природокористування Східного офісу Держаудитслужби з 24.12.2024 року.
Стягнуто з Східного офісу Держаудитслужби на користь ОСОБА_1 суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу.
Рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді головного державного аудитора відділу контролю в аграрній галузі, екології та природокористування Східного офісу Держаудитслужби та стягнення суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць допустити до негайного виконання.
У задоволенні іншої частини позовних вимог  відмовлено.
Приймаючи рішення про частково задоволення вимог, суд першої інстанції дійшов висновків, що при проведенні оцінювання позивача, відповідач дійшов до передчасного висновку про негативне оцінювання результатів службової діяльності позивача, що є підставою для визнання висновків оцінювання недійсними, а відтак і наказ про звільнення з посади за результатами проведення такого оцінювання також підлягає скасуванню.
Відмовивши у задоволенні позовних вимог про стягнення моральної шкоди.
З апеляційною скаргою звернувся відповідач  зазначивши, про незгоду з висновками суду першої інстанції, що при проведенні оцінювання позивача, відповідач дійшов до передчасного висновку про негативне оцінювання результатів службової діяльності позивача, оскільки результати були виставлені за завданнями та ключовими показниками.
Апелянт звертає уваги, що згідно з результатами виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за 2024 рік головний державний аудитор відділу контролю в аграрній галузі, екології та природокористування Східного офісу ОСОБА_1 , на основі розрахунку середнього балу за виконання кожного із визначених завдань, отримала середню оцінку 2,33 бали, що відповідає негативній оцінці (від « 0» по « 2,49»), а саме - з трьох завдань перше та друге виконано частково, третє виконано повністю. По першому завданню виставлено бал « 2», по другому - бал « 1», по третьому завданню - бал « 4». 
Позивач подав відзив на апеляційну скаргу відповідача в якому вказав на законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення, а також на безпідставність доводів апеляційної скарги.
Враховуючи, що рішення суду першої інстанції ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), суд апеляційної інстанції в порядку п.3 ч.1 ст.311 КАС України розглядає справу без виклику учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, оскільки справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення з таких підстав. 
Апеляційним переглядом справи встановлено, наказом Східного офісу Держаудитслужби від 04.12.2024 № 535-о “Пре затвердження висновків щодо оцінювання результатів службової діяльності Східного офісу Держаудитслужби, які займають посади державної служби категорії “Б” і “В”, у 2024 році” затверджено висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців апарату Східного офісу Держаудитслужби, відповідно до якого ОСОБА_1 за результатам оцінювання виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В”, за 2024 рік визначено негативну оцінку.
Відповідно до пункту 4 частини першої статті 83, пункту 3 частими першої статті 87 Закону України “Про державну службу” від 10.12.2015 №889- VIII, у зв`язку з отриманням негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності за 2024 рік, наказом від 10.12.2024 року №545-о ОСОБА_1 припинено державну службу та звільнено з посади головного державного аудитора відділу контролю в аграрній галузі, екології та природокористування Східного офісу Держаудитслужби – 13.12.2024 року. 
На виконання вимог статті 44 Закону начальником відділу контролю в аграрній галузі, екології та природокористування Східного офісу Держаудитслужби Канівцем О.М. було проведено оцінювання результатів службової діяльності головного державного аудитора цього відділу ОСОБА_1 , як державного службовця категорії “В”, за 2024 рік.
Так, як вже зазначено вище, наказом Східного офісу Держаудитслужби від 04.12.2024 № 535-о “Про затвердження висновків щодо оцінювання результатів службової діяльності Східного офісу Держаудитслужби, які займають посади державної служби категорії “Б” і “В”, у 2024 році” затверджено висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців апарату Східного офісу Держаудитслужби, відповідно до якого ОСОБА_1 за результатами оцінювання виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В”, за 2024 рік визначено негативну оцінку.
Не погодившись із такими висновками відповідача, позивачем було подано скаргу на дії щодо виставлення негативної оцінки від 11.12.2024 №3-040407-16-2024. 
У ході розгляду зазначеної скарги було відібрано пояснення від начальника відділу контролю в аграрній галузі, екології та природокористування Східного офісу Держаудитслужби Канівця О.М., в яких зазначалось, що оціночна співбесіду у відділі проведено 07.11.2024 начальником відділу Канівцем О.М. на основі усних пояснень ОСОБА_1 та за присутності фахівців Відділу ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .
За результатом такої співбесіди та на виконання абз.2 п.39 Порядку №640 начальником відділу був заповнений додаток №9 “Результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду держаної служби категорії “Б” або “В”. ОСОБА_1 в той самий день, 07.11.2024 року ознайомилась з результатами оцінювання та зазначила, що з оцінкою категорично не згодна, обґрунтування додаються на 10 аркушах. 
ОСОБА_1 ставилось під сумнів результати такої співбесіди.
Встановлено, що позивач в позовній заяві висловлює незгоду з виставленими балами щодо виконання завдань. 
Однак,  за результатами оцінювання позивача, відповідач дійшов до висновку, що згідно з результатами виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В”, за 2024 рік головний державний аудитор відділу контролю в аграрній галузі, екології та природокористування Східного офісу ОСОБА_1 , на основі розрахунку середнього балу за виконання кожного із визначених завдань, отримала середню оцінку 2,33 бали, що відповідає негативній оцінці (від “ 0” по “ 2,49”), а саме - з трьох завдань перше та друге виконано частково, третє виконано повністю. По першому завданню виставлено бал “ 2”, по другому - бал “ 1”, по третьому завданню - бал “ 4”.
Переглядаючи оскаржуване судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіряючи дотримання судом першої інстанцій норм процесуального права при встановленні фактичних обставин у справі та правильність застосування ним норм матеріального права, колегія суддів виходить із наступного.
Приписами ч.2 ст.19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Принципи, правові та організаційні засади державної служби визначає ЗУ «Про державну службу» від 10 грудня 2015р. №889-VIII (Закон №889-VIII).
Відповідно до ч.1 ст.44 Закону №889-VIII результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри.
Частиною п`ятою ст.44 Закону №889-VIII передбачено, що за результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.
Постановою КМУ від 23.08.2017р. №640 (в редакції постанови КМУ від 10.07.2019р. №591) затверджено Порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (Порядок №640).
Згідно з п.3 Порядку №640 оцінювання проводиться з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця.
Пунктом 9 Порядку №640 передбачено, що оцінювання проводиться поетапно: визначення завдань і ключових показників; визначення результатів виконання завдань; затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).
Відповідно до п.37 Порядку №640 для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", оціночну співбесіду.
Пунктом 39 Порядку №640 передбачено, що оціночна співбесіда проводиться на основі усних пояснень державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", про виконання завдань і ключових показників та його письмового звіту, що подається у довільній формі відповідно до абз.1 п.9-1 цього Порядку (у разі його подання державним службовцем).
Після проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії Б або В, за відповідний рік згідно з додатком 9 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування. Безпосередній керівник разом з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього балу за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 5.
Додатком 4 до Порядку №640 затверджені Критерії визначення балів, відповідно до яких: - оцінка « 0» виставляється якщо завдання не виконано або під час його виконання порушено вимоги законодавства у сфері запобігання корупції.
- оцінка « 1» виставляється, якщо завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, або завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків, або під час виконання такого завдання порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів, співвиконавців, керівництва тощо;
- оцінка « 2» виставляється, якщо завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, недостатність знань нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо);
- оцінка « 3» виставляється якщо завдання виконано своєчасно, результат якого повною мірою можна використати в роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки;
- оцінка « 4» виставляється якщо завдання виконано своєчасно (завчасно), результат високої якості, його досягнуто з високим ступенем самостійності (за необхідності командної роботи), ініціативності, робота проводилась ефективно, з дотриманням правил етичної поведінки. Під час виконання завдання державним службовцем вносилися пропозиції щодо інших документів, процесів, процедур, заходів або їх удосконалення. Пройдено професійне навчання відповідно до індивідуальної програми підвищення рівня професійної компетентності/індивідуальної програми професійного розвитку, за результатами якого нараховано не менше ніж 0,4 кредиту Європейської кредитної трансферно-накопичувальної системи (ЄКТС).
Згідно з ч.6 ст.44 Закону №889-VIII у разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється зі служби відповідно до п.3 ч.1 ст.87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення).
Право державного службовця оскаржити висновок про негативну оцінку передбачено п.47 Порядку № 640.
За змістом п.49-50 Порядку №640, висновок скасовується суб`єктом призначення або судом у частині оцінювання результатів службової діяльності конкретного державного службовця. Зазначений висновок не підлягає скасуванню, якщо допущені процедурні порушення, які не впливають на результати оцінювання.
У разі прийняття рішення про скасування висновку в частині оцінювання результатів службової діяльності конкретного державного службовця щодо цього державного службовця повторно проводяться такі етапи оцінювання: визначення результатів виконання завдань; затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).
Зазначені етапи оцінювання проводяться: не пізніше двох тижнів після прийняття рішення про скасування висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії Б або В, у порядку, передбаченому пунктами 37 - 41 цього Порядку.
Відповідно до ч.1 ст.235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.
З аналізу вищевказаних норм вбачається, що негативна, позитивна або відмінна оцінка за результатами оцінювання має бути обґрунтована.
У постанові від 30.09.2020року у справі №560/1764/19 Верховний Суд, аналізуючи положення ст.44 Закону №889-VIII у взаємозв`язку з п.39 Порядку №640, дійшов висновку, що негативні оцінки із виставленням балу "0", "2" мають бути обґрунтовані в розрізі поставлених завдань і ключових показників. 
Виставлення відповідних балів без такого обґрунтування окремо по завданнях не може свідчити про об`єктивність оцінки роботи державного службовця. За відсутності відповідних обґрунтувань неможливо встановити достовірність виставлення середнього балу.
Критерії оцінювання не можуть підміняти обов`язок суб`єкта оцінювання навести відповідні обґрунтування щодо виставлених державному службовцю балів, адже не є тотожними поняттями. Так, критерії - це загальні норми та вимоги, за наявності яких завдання уважається виконаним/частково виконаним/не виконаним, а обґрунтування балів - це фактичні обставини, які суб`єкт оцінювання повинен навести на підтвердження виставлення конкретного балу.
Необхідність належного обґрунтування виставлених державному службовцю балів за результатами оцінювання службової діяльності передбачена наслідками, які може потягнути за собою недостатня їхня кількість.
Разом з тим, у постанові від 21.04.2021року у справі №480/4987/19 Верховний Суд сформував правову позицію, яка полягає у тому, що допущення учасниками процедури оцінювання порушень, які можуть полягати у застосуванні формального підходу до визначення завдань, порушенні встановлених термінів проведення оцінювання, неналежному заповненні форм, виставленні балів та оцінок, що не відповідають встановленим критеріям, та затвердженні висновку, який містить таку оцінку, є підставою для скасування висновку щодо результатів службової діяльності державного службовця у встановленому порядку.
Вподальшому, щодо обсягу відповідного обґрунтування, Верховний Суд у постанові від 26.01.2023року у справі №140/318/21 зазначив, що обґрунтування балів за виконані завдання не може зводитися до цитування повністю чи частково критеріїв їхнього визначення, встановлених додатком 5 до Порядку.
Як вбачається з матеріалів справи, на обґрунтування виставлених оцінок відповідач зазначив, що відповідно до завдання №1 «забезпечення ефективного та результативного проведення ревізій» встановлені такі ключові показники результативності, ефективності та якості:
1)здійснити планування на підставі ризик орієнтованого відбору підконтрольних установ;
2)забезпечити результативність та якість проведення ревізій:
- питому вагу результативних планових ревізій/інспектувань (в частині виявлених порушень законодавства, що призвело до втрат фінансових і матеріальних ресурсів, на суму більше 1 млн грн), проведених за власного ініціативою, у загальній кількості таких заходів не менше 90%;
- якість проведення та документування ревізій: отримання письмових зауважень за результатами моніторингу якості та підтверджені скарги щодо якості проведення заходів державного фінансового контролю менш ніж у 10% ревізій, проведених протягом звітного періоду;
- рівень прийнятих заперечень (у співвідношенні до тих, що надійшли) не більше 10%.
Завдання №1 було виконано ОСОБА_1 частково. 
Протягом звітного періоду 2024 ОСОБА_1 очолено одну ревізію окремих питань фінансово- господарської діяльності Управління каналу Дніпро-Донбас. До інших ревізій ОСОБА_1 не залучалась.
Під час ревізії виявлено порушення законодавства, що призвели до втрат фінансових і матеріальних ресурсів, на загальну суму 239,74 тис. гривень.
Виявлений показник становить менше показника, який доведено завданням і ключовими показниками результативності, ефективності та якості службової діяльності держслужбовця.
Тобто за результатами ревізії, яка запланована за власного ініціативою, виявлено порушення законодавства, що призвели до втрат фінансових і матеріальних ресурсів на загальну суму 239,74 тис. грн, тоді як доведено на суму більше 1 млн. гривень.
Таким чином, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, зокрема: внаслідок недотримання ОСОБА_1 виконавської дисципліни, висновок на заперечення до акту ревізії Управління каналу Дніпро-Донбас, направлений об`єкту контролю на 16-й робочий день після отримання заперечень, тобто з порушенням строків, передбачених пунктом 43 Порядку, не враховані зауваження, викладені в службовій записці начальника юридичного відділу, що вплинуло на якість висновків, неподання проекту акту ревізії для розгляду щодо об`єктивності, лаконічності і вичерпності опису доказової бази виявлених порушень, а також повноти проведення ревізійних дій та виконання програми ревізії, що передбачено пунктом 3.9 Методичних рекомендацій з організації, проведення ревізії та реалізації її результатів, затверджених наказом Держаудитслужби від 13.09.2023 № 274.
Відповідно до завдання №2 «покращення якості проведення державних фінансових аудитів»: 
відсутні, відповідно, показник забезпечення обсягу зростання рівня отриманого економічного ефекту (додатковий результат) від впровадження наданих пропозицій, не вірно заповнено протокол узгодження та з порушенням терміну (трьох робочих днів з дня підписання протоколу узгодження) супровідним листом від 17.07.2024року№040407-15/4257-2024 подано примірник звіту об`єкту контроля та обґрунтування неврахованих коментарів, що є порушенням пункту 24 та пункту 27 Порядку проведення Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами державного фінансового аудиту діяльності суб`єктів господарювання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.03.2019 №252, та свідчить про безвідповідальність в роботі державного аудитора.
Таким чином, відповідач зазначив, що ключовий показник результативності, ефективності та якості, головного державного аудитора ОСОБА_1 у межах завдання № 2, а саме: «забезпечено обсяг зростання рівня отриманого економічного ефекту (додатковий результат) від впровадження наданих пропозицій (рекомендацій) порівняно з відповідним показником минулого звітного періоду, за результатами державних фінансових аудитів» не виконано. Крім того, за результатами державного фінансового аудиту перевіряємо підприємство подало позов до суду з вимогами визнати протиправними дії посадової особи ОСОБА_1 зі складання аудиторського звіту від 11.07.2024 №040407-20/1 а, вказане ще раз підтверджує не виконання ОСОБА_1 ключового показники результативності, ефективності та якості, визначеного завданням №2.
Колегія суддів зауважує, що на обґрунтування виставлених позивачеві балів відповідачем лише процитовано критерії визначення таких балів, що наведені у додатку 5 до Порядку №640, без зазначення фактичних обставин, які б відповідали вказаним критеріям.
Адже, відсутність показників забезпечення обсягу зростання рівня отриманого економічного ефекту (додатковий результат) від впровадження наданих пропозицій означає не надання чіткої кількісної оцінки вигоди від впровадження, немає конкретних цифр, які показують, наскільки вигідним буде запропоноване нововведення.          Направлений об`єкту контролю  висновок на заперечення до акту ревізії на 16-й робочий день після отримання заперечень, тобто з порушенням строків, передбачених пунктом 43 Порядку, дійсно означає порушення строків та може бути підставою для того, щоб результати перевірки були визнані недійсними, особливо якщо це порушення суттєво вплинуло на права об`єкта контролю.
Враховуючи висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 30.09.2020р. у справі №560/1764/19, від 21.04.2021р. у справі №480/4987/19, від 26.01.2023р. у справі №140/318/21, висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності позивача не можна вважати обґрунтованим, адже відповідач застосував формальний підхід щодо наведення обґрунтування виставлених ОСОБА_1 балів по кожному із чотирьох завдань, обмежившись лише цитуванням критеріїв, визначених додатком 5 до Порядку №640.
Щодо тверджень апелянта про те, що визначення результатів службової діяльності державного службовця є дискреційними повноваженнями відповідного керівника, суд зазначає, що Верховний Суд неодноразово, зокрема у постановах від 17.11.2021року у справі №320/425/21року та від 14.07.2022року у справі №440/99/21, висловлював позицію щодо меж свободи розсуду керівника у процедурі оцінювання результатів службової діяльності, яка полягає у тому, що суд не може втручатися у дискреційні повноваження відповідача в частині надання оцінки виставлених суб`єктом оцінювання балів і перебирати на себе дискреційні повноваження суб`єкта оцінювання щодо застосування критеріїв виставлення балів та обґрунтування виставленої оцінки, оскільки судом надається виключно юридична оцінка відповідності проведеної процедури оцінювання та її результатів вимогам Порядку.
Так, суд не може на власний розсуд визначати бали, які мав отримати державний службовець за виконання того чи іншого завдання, а також наводити власне обґрунтування виставленим балам, при цьому, колегія суддів зазначає, що відповідно до положень ч.2 ст.2 КАС України, суд повинен перевірити та надати юридичну оцінку відповідності принципам проведеної адміністративної процедури щодо оцінювання та результатів оцінювання з критеріями оцінювання.
Таким чином, не заперечуючи наявність у суб`єкта оцінювання дискреційних повноважень щодо застосування критеріїв виставлення балів та обґрунтування виставленої оцінки, суд апеляційної інстанції зазначає, що така дискреція не може бути свавільною, а повинна ґрунтуватися на приписах закону.
Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їхня обґрунтованість і вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.
Отже, результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік згідно з додатком 8 повинні містити належні та достатні обґрунтування, які б дозволяли встановити фактичні підстави виставлення того чи іншого балу державному службовцю, а не формальне цитування критеріїв виставлення балів.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26.01.2023року у справі №140/318/21.
Отже, підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що відповідачем у порушення положень ст.44 Закону №889-VIII та Порядку №640 не наведено обґрунтування виставлених ОСОБА_1 балів за виконання завдань і ключових показників під час оцінювання його службової діяльності за 2024 рік, а тому висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця   ОСОБА_1 за 2024 рік в частині застосування негативної оцінки не відповідає критерію обґрунтованості, визначеного ч.2 ст.2 КАС України.
Разом з цим, відповідно до матеріалів справи, а саме за змістом адміністративного позову, встановлено, що оцінювання результатів виконання завдань у 2024 році відбулося на підставі усних пояснень позивачки наданих під час оціночної співбесіди, зазначене підтверджується листом від 30.12.2024 року №040426-16/7490-2024.
Позивачем було подано скаргу на дії щодо виставлення негативної оцінки від 11.12.2024 року №3-040407-16-2024.
Під час розгляду скарги було відібрано пояснення від начальника відділу контролю в аграрній галузі, екології та природокористування Східного офісу Держаудитслужби Канівця О.М. в яких зазначалось, що оціночна співбесіду у відділі проведено 07.11.2024 начальником відділу Канівцем О.М. на основі усних пояснень ОСОБА_1 та за присутності фахівців Відділу Золотухіної О.Г, Бутурлима О.М. та Дрогуль Л.А.
За результатом такої співбесіди та на виконання абз.2 п.39 Порядку №640 начальником відділу був заповнений додаток №9 «Результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду держаної служби категорії «Б» або «В».
Позивачка в той же день, ознайомилась з результатами оцінювання та зазначила, що з оцінкою категорично не згодна, обґрунтування додаються на 10 аркушах.  
З урахуванням даної обставини, колегія суддів зазначає, що у випадку якщо державному службовцю виставлена негативна оцінка суб`єкт призначення вивчає матеріали оцінювання і в разі необхідності заслуховує пояснення відповідного державного службовця та/або його безпосереднього керівника, і лише після цього вирішує чи є виставлена негативна оцінка обґрунтованою. 
Тобто, законодавець не покладає на суб`єкта призначення імперативного обов`язку щодо затвердження результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», суб`єкт призначення наділений певною свободою розсуду при вирішенні вказаного питання.
Обов`язок відповідача під час проведення оцінювання полягає у з`ясуванні і перевірці наявності або відсутності конкретних причин, умов та обставин, через які завдання фактично не були виконані чи були виконані державним службовцем з порушенням строків, наведення обґрунтувань виставлення конкретного балу.  
При цьому, при виставленні позивачу середнього балу відповідачем не обґрунтовано цей бал відповідно до критеріїв, передбачених Порядком № 640. 
Критерії оцінювання не можуть підміняти обов`язок суб`єкта оцінювання навести відповідні обґрунтування щодо виставлених державному службовцю балів, адже не є тотожними поняттями. Так, критерії - це загальні норми та вимоги, за наявності яких завдання вважається виконаним/частково виконаним/не виконаним, а обґрунтування балів - це фактичні обставини, які суб`єкт оцінювання повинен навести на підтвердження виставлення конкретного балу.
В даному випадку необхідність належного обґрунтування виставлених державному службовцю балів за результатами оцінювання службової діяльності передбачена наслідками, які може потягнути за собою недостатня їх кількість. Йдеться про те, що державний службовець підлягає безумовному звільненню у разі отримання негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності.
Відповідно до правового висновку Верховного Суду, висловленого у постанові від 21 квітня 2021 року у справі № 480/4987/19, допущення учасниками процедури оцінювання порушень, які можуть полягати у застосуванні формального підходу до визначення завдань, порушенні встановлених термінів проведення оцінювання, неналежному заповненні форм, виставленні балів та оцінок, що не відповідають встановленим критеріям, та затвердженні висновку, який містить таку оцінку, є підставою для скасування висновку щодо результатів службової діяльності державного службовця у встановленому порядку.
У спірних правовідносинах встановлені обставини свідчать про те, що висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності позивачки не відповідає критерію обґрунтованості, оскільки відповідач застосував формальний підхід щодо наведення обґрунтування виставлених балів по кожному із завдань, обмежившись лише зазначенням про формальне виконання завдань, відсутність деталізованої інформації та не зазначення особистого залучення керівника в роботу над завданням (т.1 ас112-114).
Зазначене свідчить про те, що у цьому випадку оцінювання та затвердження висновку за результатами цього оцінювання проведено з порушенням Закону № 889, Порядком № 640 та без належного обґрунтування, оскільки вказана у висновку негативна оцінка не обґрунтована та не доведена окремо по кожному завданню відповідачем належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами, зокрема, стосовного того, що завдання виконані із залученням до їх виконання інших осіб, під час виконання роботи проявляв низьку самостійність, потребував нагадування і високої міри контролю з боку керівництва.
З огляду на викладене, суд першої інстанції правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків рішення суду, а тому підстав для скасування рішення колегія суддів не знаходить і вважає, що апеляційну скаргу на нього слід залишити без задоволення.
Керуючись ст.ст. 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,-
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Східного офісу Держаудитслужби залишити без задоволення.
Рішення   Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.05.2025 в адміністративній справі №160/2111/25 залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили 09 вересня 2025 року та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України.
Повне судове рішення складено 11 вересня 2025 року.
   
Головуючий - суддя                                                                      Н.А. Олефіренко 

                               суддя                                                                      Ю. В. Дурасова 

                               суддя                                                                      Л.А. Божко