УХВАЛА 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 листопада 2025 року
м. Київ
справа № 532/718/20
провадження № 51-4184 впс 25
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючої                                                 ОСОБА_1 ,
суддів                                                           ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні подання Полтавського апеляційного суду про направлення кримінального провадження (справа № 532/718/20) за апеляційними скаргами прокурора та потерпілого ОСОБА_4 на вирок Кобеляцького районного суду Полтавської області від 29 травня 2023 року щодо ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 371 Кримінального кодексу України (далі - КК), до іншого суду апеляційної інстанції,  
встановив:
До Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло вказане подання, яке мотивовано тим, що неможливо утворити склад суду для апеляційного розгляду.
Учасникам провадження було повідомлено про час та місце розгляду подання, проте вони в судове засідання не з`явилися, що не перешкоджає розгляду питання. Клопотань про відкладення розгляду подання не надходило.
Від представника потерпілого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_6 надійшло клопотання у якому він порушує питання про відмову в задоволенні вказаного подання Полтавського апеляційного суду, а матеріали справи просить повернути до апеляційного суду, з огляду на те, що не всі судді цього суду були задіяні у автоматизованому розподілі даної справи та на даний час є можливість сформувати колегію суддів для її розгляду.
Заслухавши доповідь судді, перевіривши наведені в поданні доводи та матеріали провадження, Суд дійшов висновку, що подання задоволенню не підлягає з наступних підстав.
Згідно з положеннями ч. 3 ст. 34 КПК питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого, вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів із дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
За змістом п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду. 
У поданні вказано, що у провадженні Полтавського апеляційного суду перебуває справа № 532/718/20 за апеляційними скаргами прокурора та потерпілого ОСОБА_4 на вирок Кобеляцького районного суду Полтавської області від 29 травня 2023 року щодо ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 371 КК. 
Згідно протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями Полтавського апеляційного суду від 21 жовтня 2025 року розподіл судової справи між суддями не відбувся через те, що не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи. 
Як убачається з подання, загальна чисельність суддів Полтавського апеляційного суду, які входять до складу колегії з розгляду кримінальних справ, становить 6 суддів, судової палати з розгляду цивільних справ - 12 суддів. Судді ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 заявили самовідводи, які задоволені ухвалами Полтавського апеляційного суду. Судді ОСОБА_16 та ОСОБА_17 входять до визначеного авторозподілом складу колегії суддів (колегія з розгляду кримінальних справ).
Інші судді не можуть брати участь у розподілі кримінального провадження, оскільки вони входять до складу цивільної палати, для них не визначена спеціалізація з розгляду кримінальних проваджень та вони не є слідчими суддями.
Відповідно до п. 4. 4 Засад використання автоматизованої системи документообігу цього суду, затверджених рішенням зборів суддів Полтавського апеляційного суду від 01 квітня 2025 року № 1, у разі неможливості автоматизованим розподілом визначити склад колегії суддів при оскарженні ухвал слідчих суддів (11-СС), оскарженні судових рішень у кримінальних провадженнях (11-КП), розгляду подань місцевого суду або клопотань сторін щодо направлення кримінального провадження з одного суду до іншого (1 НП), з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, через відсутність необхідної кількості суддів, склад колегії суддів, окрім судді-доповідача по справі, визначається за допомогою автоматизованого розподілу з числа слідчих суддів зі складу суддів судової палати з розгляду цивільних справ. У випадку коли члени колегії, визначені автоматизованим розподілом зі складу колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, а суддю-доповідача та інших членів колегії неможливо визначити автоматизованим розподілом через відсутність необхідної кількості суддів з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, то суддя-доповідач та інші члени колегії визначаються з числа слідчих суддів зарахованих до складу судової палати з розгляду цивільних справ.
Разом із цим частиною 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» передбачено, що у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ. Отже, запровадження спеціалізації в суді не є обов`язковим.
Пунктами 2.3.19, 2.3.20 та 2.3.21 Положення про автоматизовану систему документообігу суду (у редакції рішення Ради суддів України від 26 березня 2025 року № 15) установлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, в яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями. Судові справи підлягають автоматизованому розподілу між суддями, які мають на момент автоматизованого розподілу судових справ повноваження для здійснення процесуальних дій. Якщо судова справа підлягає розгляду (перегляду) колегією суддів, при автоматизованому розподілі судових справ автоматизованою системою в місцевому суді визначається головуючий суддя, а в судах апеляційної та касаційної інстанцій - суддя-доповідач із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності).
Як убачається із подання, двоє суддів колегії з розгляду кримінальних справ можуть брати участь у цьому кримінальному провадженні (можуть бути визначені суддями-доповідачами), а з урахуванням можливості залучення інших суддів цього суду, які на момент автоматизованого розподілу судових справ мають повноваження для здійснення процесуальних дій, колегія суддів вважає, що в Полтавському апеляційному суді не вичерпані усі можливості для формування колегії для розгляду кримінального провадження (справа № 532/718/20) за апеляційними скаргами прокурора та потерпілого ОСОБА_4 на вирок Кобеляцького районного суду Полтавської області від 29 травня 2023 року.
З урахуванням викладеного, колегія суддів не вбачає підстав для направлення матеріалів кримінального провадження щодо ОСОБА_5 із Полтавського апеляційного суду до іншого апеляційного суду, оскільки Полтавським апеляційним судом не вичерпано процесуальних можливостей щодо формування колегії суддів для розгляду вказаного провадження, зокрема, шляхом врегулювання питання щодо здійснення повторного автоматизованого розподілу судової справи, а тому подання слід залишити без задоволення.
З огляду на викладене, керуючись ст. 34 КПК, Суд
постановив:
Подання Полтавського апеляційного суду про направлення кримінального провадження (справа № 532/718/20) за апеляційними скаргами прокурора та потерпілого ОСОБА_4 на вирок Кобеляцького районного суду Полтавської області від 29 травня 2023 року щодо ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. ст. 371 КК, до іншого суду апеляційної інстанції залишити без задоволення.
Ухвала є остаточною й оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1                                                     ОСОБА_2                                           ОСОБА_3