УХВАЛА
 
10 листопада  2025 року
м. Київ
справа № 643/12269/19
провадження № 61-13087ск25
Верховний Суд у складі судді Третьої судової палати Касаційного цивільного суду Ситнік О. М. розглянув касаційну скаргу представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінрайт» - Погорєлова Юрія Анатолійовича на постанову Харківського апеляційного суду від 16 вересня 2025 року в справі за позовом  ОСОБА_1 до   ОСОБА_2 ,   ОСОБА_3 , Печенізької районної державної адміністрації, Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Фінрайт», треті особи: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Лавінда Наталія Олександрівна, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Антипова Ія Володимирівна, Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Ємець Іван Олександрович, Чугуївська районна державна адміністрація Харківської області, про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора, визнання недійсними договорів, витребування майна та
ВСТАНОВИВ:
22 жовтня 2025 року представник Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінрайт» - Погорєлов Ю. А. подав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Харківського апеляційного суду від 16 вересня               2025 року, в якій просить її скасувати, рішення суду першої інстанції залишити в силі.
Відповідно до частини третьої статті 3 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Вимоги щодо форми, змісту касаційної скарги та додатків до неї передбачено в статті 392 ЦПК України.
Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. 
Згідно з частиною сьомою статті 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.
Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС) або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.
Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 14 ЦПК України зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.
З матеріалів касаційного оскарження вбачається, що доказів, які б підтвердили надсилання заявником касаційної скарги разом з доданими до неї документами в електронній формі з використанням електронного кабінету/ засобами поштового зв`язку Чугуївській районній державній адміністрації Харківської області, не надано.
У пункті 3 частини четвертої статті 392 ЦПК Українипередбачено, що до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору в встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» 
(далі - Закон) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону ставка судового збору за подання фізичною особою або фізичною особою-підприємцем позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до підпункту 7пункту 1 частини другої статті 4 Закону судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду справляється у розмірі, що становить 
200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
За змістом касаційної скарги встановлено, що заявником оскаржується постанова суду апеляційної інстанції, якою задоволено одну вимогу майнового характеру - про витребування квартири АДРЕСА_1 .
Під час подання до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (частина третя статті 4 Закону).
У постанові від 25 серпня 2020 року в справі № 910/13737/19 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.
Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.
Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися в ціні заявленого позову (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року в справі 
№ 907/9/17).
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову в позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається  вартістю майна.
Особа, яка подала касаційну скаргу, не надала належних та допустимих доказів на підтвердження вартості спірного нерухомого майна, також не повідомила, яка ціна позову, а із наданих до касаційної скарги матеріалів неможливо встановити вартість спірної квартири, тому заявниці необхідно надати суду належні та допустимі докази на підтвердження вартості спірного нерухомого майна або повідомити ціну позову, і, відповідно, самостійно встановити й обґрунтувати розмір судового збору.
За оскарження майнової вимоги особа, яка подала касаційну скаргу, має сплатити судовий збір за наступною формулою (А ? 1 % ? 200 % х 0,8), де А - це вартість нерухомого майна.
Необхідно також врахувати вже сплачений судовий збір в розмірі 1 536,80 грн.
Судовий збір підлягає перерахуванню або внесенню за такими реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA288999980313151207000026007; код класифікації доходів 
бюджету - 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
На підтвердження доплати судового збору надати документи, що підтверджують його доплату у встановлених порядку і розмірі. 
Особі, яка подала касаційну скаргу, необхідно: 1) надати докази надсилання заявником до електронних кабінетів/засобами поштового зв`язку касаційної скарги Чугуївськійрайонній державній адміністрації Харківської області; 2) надати докази про вартість спірного нерухомого майна; 3)надати документ, що підтверджує доплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.
Касаційну скаргу необхідно залишити без руху та надати заявнику строк для усунення цих недоліків.
Суд роз`яснює, що в разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,
 
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінрайт» - Погорєлова Юрія Анатолійовича на постанову Харківського апеляційного суду від 16 вересня 2025 року залишити без руху.
Надати строк для усунення недоліків касаційної скарги протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                            О. М. Ситнік