П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

09 вересня 2025 р.	м. Одеса	Справа № 420/8987/25	

Головуючий в 1 інстанції: Танцюра К.О.
Дата і місце ухвалення: 30.05.2025 р., м. Одеса

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

            головуючого – Лук`янчук О.В.
                        суддів – Бітова А.І.
                                   – Ступакової І.Г.
за участю секретаря – Потомського А.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одеса адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДОВА-СПЕЦІНВЕСТ» на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 30 травня 2025 року по справі за позовом Головного управління ДПС в Одеській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДОВА-СПЕЦІНВЕСТ» про надання дозволу на погашення суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі, -

В С Т А Н О В И Л А:

У березні 2025 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Головного управління ДПС в Одеській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДОВА-СПЕЦІНВЕСТ» про надання дозволу на погашення загальної суми податкового боргу за рахунок майна Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДОВА-СПЕЦІНВЕСТ», що перебуває у податковій заставі.
В обґрунтування позовних вимог представник позивача у позовній заяві зазначає, що станом на дату подачі позову, відповідно до розрахунку податкового богу та інтегрованих карток платника (ІКП), податкова заборгованість ТОВ «БУДОВА-СПЕЦІНВЕСТ» перед бюджетом становить 428905,32 грн. Оскільки за ТОВ «БУДОВА-СПЕЦІНВЕСТ» обліковується податковий борг у розмірі 428905,32 грн. та кошти у підприємства на які можливо було б пред`явити стягнення відсутні, позивач вважає, що у контролюючого органу наявні правові підстави для звернення до суду з позовною заявою про надання дозволу на погашення загальної суми податкового боргу за рахунок майна ТОВ «БУДОВА-СПЕЦІНВЕСТ», що перебуває у податковій заставі.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 30 травня 2025 року позов задоволено. Надано Головному управлінню ДПС в Одеській області дозвіл на погашення суми податкового боргу у розмірі 428905,32 грн. за рахунок майна Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДОВА-СПЕЦІНВЕСТ», що перебуває у податковій заставі.
Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій зазначає про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, неповне з`ясування обставин справи, а тому, просить рішення суду першої інстанції скасувати та постановити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позову.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт посилається на те, що податковим органом не доведено існування обов`язкових умов (обставин), наявність яких в своїй сукупності, зумовлює виникнення у контролюючого органу права на звернення до суду із позовом про надання дозволу на погашення податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі, що свідчить про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.
Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.
Судом першої інстанції встановлено, що ТОВ «БУДОВА-СПЕЦІНВЕСТ» перебуває на обліку, як платник податків, в Головному управлінні ДПС в Одеській області за основним місцем обліку.
Також суд першої інстанції встановив, що відповідно до розрахунку податкового богу та інтегрованих карток платника (ІКП), податкова заборгованість ТОВ «БУДОВА-СПЕЦІНВЕСТ» перед бюджетом становить 428905,32 грн., а саме: 
- по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплаченої юридичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості в загальній сумі 333452,39 грн.;
- по орендній платі з юридичних осіб в загальній сумі 95452,93 грн.  
Заборгованість по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплаченої юридичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості в загальній сумі 333452,39 грн. виникла в результаті: 
- нарахування по податковій декларації з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки № 9027749472 від 14.02.2022 року на загачену суму 102288,59 грн.; 
- нарахування по податковій декларації з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки № 9025306939 від 15.02.2023 року на загальну суму 112231,70 грн.; 
- нарахування по податковій декларації з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки № 99018345551 від 06.02.2024 року на загальну суму 118932,10 грн. 
Заборгованість по орендній платі з юридичних осіб в загальній сумі 95452,93 грн. виникла в результаті: 
- нарахування по податковому розрахунку земельного податку № 9024266869 від 14.02.2023 року на загачену суму 38870,51 грн.;   
- нарахування по податковому розрахунку земельного податку № 9017330845 від 05.02.2024 року на загальну суму 51752,23 грн.; 
- нарахування по податковому розрахунку земельного податку№ 9021132984 від 07.02.2025 року на загальну суму 4830,19 грн. 
Податковим органом було винесено податкову вимогу форми «Ю» № 0014290-1305-1532 від 19.05.2023 року про сплату відповідачем податкового боргу на суму 132286,31 грн.
24.05.2023 року Головним управлінням ДПС в Одеській області складено рішення про опис майна у податкову заставу № 1017/15-32-13-05.
19.02.2024 року Головне управління ДПС в Одеській області прийняло рішення № 269/4-1532 про стягнення коштів з рахунків/електронних гаманців платника податків банках, небанківських надавачів платіжних послуг/емітентів електронних грошей у рахунок погашення податкового боргу відповідно до п. 95.5 ст. 95 Податкового кодексу України, а також податковий орган звернувся до ПАТ «Банк Восток» щодо списання з розрахункових рахунків сум податкового боргу з платіжними інструкціями від 27.01.2025 року, однак, вони повернуті без виконання через відсутність коштів.
05.06.2024 року Головним управлінням ДПС в Одеській області складено акт опису майна № 321/15-32-13-02-35.
Вказаним актом описано наступне майно підприємства на підставі даних з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно:
- нежитлові приміщення першого та другого поверхів, загальною площею 639,4 кв.м., розташоване за адресою: м. Одеса, вул. Інглезі, буд. 7А, реєстраційний номер 1759826951101. Інформація щодо вартості майна в акті опису майна відсутня.
Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції, з яких виходив останній вирішуючи справу, з огляду на викладене.
Згідно підпункту 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України (далі – ПК України), податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.
Статтею 59 ПК України передбачено, що у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.
Податкова вимога може надсилатися (вручатися) контролюючим органом за місцем обліку платника податків, в якому обліковується податковий борг платника податків.
Податкова вимога не надсилається (не вручається), а заходи, спрямовані на погашення (стягнення) податкового боргу, не застосовуються, якщо загальна сума податкового боргу платника податків не перевищує ста вісімдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. У разі збільшення загальної суми податкового боргу до розміру, що перевищує сто вісімдесят неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, контролюючий орган надсилає (вручає) податкову вимогу такому платнику податків. Строк давності, визначений пунктом 102.4 статті 102 цього Кодексу для стягнення податкового боргу, у такому випадку розпочинається не раніше дня виникнення податкового боргу у сумі, що перевищує сто вісімдесят неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Податкова вимога разом з детальним розрахунком суми податкового боргу надсилається не раніше першого робочого дня після закінчення граничного строку сплати суми грошового зобов`язання.
Податкова вимога повинна містити відомості про факт виникнення податкового боргу та права податкової застави, розмір податкового боргу, який забезпечується податковою заставою, обов`язок погасити податковий борг та можливі наслідки його непогашення в установлений строк, попередження про опис активів, які відповідно до законодавства можуть бути предметом податкової застави, а також про можливі дату та час проведення публічних торгів з їх продажу.
Податкова вимога надсилається (вручається) також платникам податків, які самостійно подали податкові декларації, але не погасили суми податкових зобов`язань у встановлені цим Кодексом строки, без попереднього надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.
У разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення.
У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).
Відповідно до вимог ст.ст. 88, 89, 91 ПК України, з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених цим Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу.
Право податкової застави виникає згідно з цим Кодексом та не потребує письмового оформлення.
У разі якщо податковий борг виник за операціями, що виконувалися в межах договорів про спільну діяльність, у податкову заставу передається майно платника податків, який згідно з умовами договору був відповідальним за перерахування податків до бюджету та/або майно, яке внесене у спільну діяльність та/або є результатом спільної діяльності платників податків. У разі недостатності майна такого платника податків у податкову заставу передається майно інших учасників договору про спільну діяльність у розмірах, пропорційних їх участі у такій спільній діяльності.
Право податкової застави виникає:
- у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної платником податків у податковій декларації, - з дня, що настає за останнім днем зазначеного строку;
- у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної контролюючим органом, - з дня виникнення податкового боргу;
- у випадку, визначеному в пункті 100.11 статті 100 цього Кодексу, - з дня укладання договору про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань.
З урахуванням положень цієї статті право податкової застави поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, крім випадків, передбачених пунктом 89.5 цієї статті, а також на інше майно, на яке платник податків набуде прав власності у майбутньому.
У разі якщо балансова вартість майна, на яке поширюється податкова застава, є меншою ніж сума податкового боргу платника податків, право податкової застави поширюється на таке майно.
У разі якщо балансова вартість такого майна не визначена, його опис здійснюється за результатами оцінки, яка проводиться відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».
У разі збільшення суми податкового боргу складається акт опису до суми, відповідної сумі податкового боргу платника податків, у порядку, передбаченому цією статтею.
Право податкової застави не поширюється на майно, визначене підпунктом 87.3.7 пункту 87.3 статті 87 цього Кодексу, на іпотечні активи, що належать емітенту та є забезпеченням відповідного випуску іпотечних сертифікатів з фіксованою дохідністю, на грошові доходи від цих іпотечних активів до повного виконання емітентом зобов`язань за цим випуском іпотечних сертифікатів з фіксованою дохідністю, а також на склад іпотечного покриття та грошові доходи від нього до повного виконання емітентом зобов`язань за відповідним випуском звичайних іпотечних облігацій.
Право податкової застави не застосовується, якщо загальна сума податкового боргу платника податків не перевищує ста вісімдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису.
До акта опису включається ліквідне майно, яке можливо використати як джерело погашення податкового боргу.
Опис майна у податкову заставу здійснюється на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, яке пред`являється платнику податків, що має податковий борг.
Акт опису майна, на яке поширюється право податкової застави, складається податковим керуючим у порядку та за формою, що затверджені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Відмова платника податків від підписання акта опису майна, на яке поширюється право податкової застави, не звільняє такого платника податків від поширення права податкової застави на описане майно. У такому випадку опис здійснюється у присутності не менш як двох понятих.
У разі якщо платник податків не допускає податкового керуючого для здійснення опису майна такого платника податків у податкову заставу та/або не подає документів, необхідних для такого опису, податковий керуючий складає акт відмови платника податків від опису майна у податкову заставу.
Контролюючий орган звертається до суду щодо зупинення видаткових операцій на рахунках/електронних гаманцях платника податків, заборону відчуження таким платником податків майна та зобов`язання такого платника податків допустити податкового керуючого для опису майна у податкову заставу.
Зупинення видаткових операцій на рахунках/електронних гаманцях платника податків та заборона відчуження таким платником податків майна діють до дня складення акта опису майна платника податків у податкову заставу податковим керуючим або акта про відсутність майна, що може бути описано у податкову заставу, або погашення податкового боргу в повному обсязі. Податковий керуючий не пізніше робочого дня, що настає за днем складення цих актів, зобов`язаний надіслати банкам, іншим фінансовим установам, небанківським надавачам платіжних послуг, емітентам електронних грошей, а також платнику податків рішення про складення актів, яке є підставою для поновлення видаткових операцій та скасування заборони на відчуження майна.
У разі якщо на момент складення акта опису майно відсутнє або його балансова вартість менша від суми податкового боргу, право податкової застави поширюється на інше майно, на яке платник податків набуде право власності у майбутньому до погашення податкового боргу в повному обсязі.
Платник податків зобов`язаний не пізніше робочого дня, наступного за днем набуття права власності на будь-яке майно, повідомити контролюючий орган про наявність такого майна. Контролюючий орган зобов`язаний протягом трьох робочих днів з дня отримання зазначеного повідомлення прийняти рішення щодо включення такого майна до акта опису майна, на яке поширюється право податкової застави та балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, або відмовити платнику податків у включенні такого майна до акта опису.
У разі якщо контролюючий орган приймає рішення про включення майна до акта опису, складається відповідний акт опису, один примірник якого надсилається платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
До прийняття відповідного рішення контролюючим органом платник податків не має права відчужувати таке майно.
У разі порушення платником податків вимог цього пункту він несе відповідальність згідно із законом.
Якщо майно платника податків є неподільним і його балансова вартість більша від суми податкового боргу, таке майно підлягає опису у податкову заставу у повному обсязі.
Заміна предмета застави може здійснюватися тільки за згодою контролюючого органу.
Контролюючий орган зобов`язаний безоплатно зареєструвати податкову заставу у відповідному державному реєстрі.
У разі наявності у платника податків податкового боргу керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу за місцем реєстрації платника податків, що має податковий борг, призначає такому платнику податкового керуючого. Податковий керуючий повинен бути посадовою (службовою) особою контролюючого органу. Податковий керуючий має права та обов`язки, визначені цим Кодексом.
Порядок призначення та звільнення, а також функції та повноваження податкового керуючого визначає центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Податковий керуючий описує майно платника податків, що має податковий борг, в податкову заставу, здійснює перевірку стану збереження майна, яке перебуває у податковій заставі, проводить опис майна, на яке поширюється право податкової застави, для його продажу у випадках, передбачених цим Кодексом, одержує від боржника інформацію про операції із заставленим майном, а в разі його відчуження без згоди контролюючого органу (за умови, коли наявність такої згоди має бути обов`язковою згідно з вимогами цього Кодексу) вимагає пояснення від платника податків або його службових (посадових) осіб, здійснює підготовку документів для звернення до суду з поданням про встановлення тимчасового обмеження у праві виїзду керівника юридичної особи або постійного представництва нерезидента-боржника за межі України. У разі продажу в рахунок погашення податкового боргу майна платника податків, на яке поширюється право податкової застави, податковий керуючий має право отримувати від такого платника податків документи, що засвідчують право власності на зазначене майно.
У разі відмови платника податків від підписання акта опису майна, на яке поширюється право податкової застави, податковий керуючий має право залучати до опису майна платника податків не менш як двох понятих.
У разі якщо платник податків, що має податковий борг, перешкоджає виконанню податковим керуючим повноважень, визначених цим Кодексом, такий податковий керуючий складає акт про перешкоджання платником податків виконанню таких повноважень у порядку та за формою, що встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Контролюючий орган звертається до суду щодо зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків та зобов`язання такого платника податків виконати законні вимоги податкового керуючого, передбачені цим Кодексом. Строк, на який можуть бути зупинені видаткові операції, визначається судом, але не більше двох місяців.
Зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків може бути достроково скасовано за рішенням податкового керуючого або суду.
Згідно п.п. 95.1-95.5 ст. 95 ПК України, контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.
Стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 30 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги.
Стягнення коштів з рахунків/електронних гаманців платника податків у банках, небанківських надавачах платіжних послуг/емітентах електронних грошей, обслуговуючих такого платника податків, та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих у центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини.
Контролюючий орган звертається до суду щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.
Рішення суду щодо надання вказаного дозволу є підставою для прийняття контролюючим органом рішення про погашення усієї суми податкового боргу. Рішення контролюючого органу підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу та скріплюється гербовою печаткою контролюючого органу. Перелік відомостей, які зазначаються у такому рішенні, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Контролюючий орган на підставі рішення суду здійснює стягнення коштів у рахунок погашення податкового боргу за рахунок готівки, що належить такому платнику податків. Стягнення готівкових коштів здійснюється у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Вилучені відповідно до цієї статті готівкові кошти вносяться посадовою особою контролюючого органу до банку в день їх стягнення для перерахування до відповідного бюджету або до державного цільового фонду в рахунок погашення податкового боргу платника податків, а в разі використання платником податків єдиного рахунку - на такий рахунок, а у разі погашення податкового боргу з податку на додану вартість за задекларованими до сплати податковими зобов`язаннями за періоди, починаючи з 1 липня 2015 року, визначеними платником податків у податковій декларації з податку на додану вартість або уточнюючому розрахунку, такі кошти вносяться на рахунок платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість. У разі неможливості внесення зазначених коштів протягом того самого дня їх необхідно внести в банк наступного робочого дня. Забезпечення збереження зазначених коштів до моменту їх внесення в банк здійснюється відповідним контролюючим органом.
У разі якщо податковий борг виник у результаті несплати грошових зобов`язань та/або пені, визначених платником податків у податкових деклараціях або уточнюючих розрахунках, що подаються контролюючому органу в установлені цим Кодексом строки, стягнення коштів за рахунок готівки, що належить такому платнику податків, та/або коштів з рахунків/електронних гаманців такого платника у банках, небанківських надавачах платіжних послуг/емітентах електронних грошей здійснюється за рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу без звернення до суду, за умови якщо такий податковий борг не сплачується протягом 90 календарних днів, наступних за останнім днем граничного строку його сплати, та відсутності/наявності у меншій сумі непогашеного зобов`язання держави щодо повернення такому платнику податків помилково та/або надміру сплачених ним грошових зобов`язань, та/або бюджетного відшкодування податку на додану вартість. У разі наявності непогашеного зобов`язання держави перед платником податків у сумі, що є меншою за суму податкового боргу, ця норма застосовується в межах різниці між сумою податкового боргу та сумою зобов`язання держави.
У таких випадках:
- рішення про стягнення коштів з рахунків/електронних гаманців такого платника податків у банках, небанківських надавачах платіжних послуг/емітентах електронних грошей є вимогою стягувача до боржника, що підлягає негайному та обов`язковому виконанню шляхом ініціювання переказу у платіжній системі за правилами відповідної платіжної системи;
- рішення про стягнення готівкових коштів вручається такому платнику податків і є підставою для стягнення.
Стягнення готівкових коштів здійснюється у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Згідно п. 9 р. 1, п.п. 1-7 р. 2 Порядку застосування податкової застави податковими органами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 16.06.2017 року № 586 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 липня 2017 року за № 859/30727), право податкової застави поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, крім випадків, передбачених пунктом 89.5 статті 89 глави 9 розділу II Кодексу, а також на інше майно, на яке платник податків набуде прав власності у майбутньому.
У разі якщо балансова вартість майна, на яке поширюється податкова застава, є меншою, ніж сума податкового боргу платника податків, право податкової застави поширюється на таке майно.
Опис майна у податкову заставу здійснюється на підставі рішення про опис майна у податкову заставу (додаток 1), яке приймається керівником податкового органу (його заступником або уповноваженою особою). Рішення про опис майна у податкову заставу надається платнику податків, що має податковий борг.
Майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису майна (додаток 2). Акти опису майна реєструються у журналі реєстрації актів опису майна у податкову заставу (додаток 3).
Повноваження щодо опису майна платника податків, що має податковий борг, покладаються на податкового керуючого.
Відмова платника податків від підписання акта опису майна, на яке поширюється право податкової застави, не звільняє такого платника податків від поширення права податкової застави на описане майно. У такому разі опис здійснюється у присутності не менш як двох понятих.
Понятими не можуть бути працівники податкових органів або правоохоронних та інших державних органів виконавчої влади, а також інші особи, участь яких як понятих обмежується Законом України «Про виконавче провадження».
У разі якщо платник податків не допускає податкового керуючого для здійснення опису майна такого платника податків у податкову заставу та/або не подає документів, необхідних для такого опису (окрім особливостей, передбачених розділом III цього Порядку), складається акт відмови платника податків від опису майна у податкову заставу (додаток 4).
У такому разі податковий орган звертається до суду щодо зупинення видаткових операцій на рахунках/електронних гаманцях платника податків, заборони відчуження таким платником податків майна та зобов`язання такого платника податків допустити податкового керуючого для опису майна у податкову заставу. У разі прийняття судом рішення щодо зупинення видаткових операцій на рахунках/електронних гаманцях платника податків, заборони відчуження таким платником податків майна та зобов`язання такого платника податків допустити податкового керуючого для опису майна у податкову заставу його копія надсилається (надається) податковим органом банкам, іншим фінансовим установам, небанківським надавачам платіжних послуг, емітентам електронних грошей, а також платнику податків.
До акта опису насамперед включається ліквідне майно, яке можливо використати як джерело погашення податкового боргу.
У разі якщо балансову вартість такого майна не визначено, його опис здійснюється за результатами оцінки, яка проводиться відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».
У разі якщо на момент складення акта опису майно відсутнє або його балансова вартість є меншою, ніж сума податкового боргу, право податкової застави поширюється на інше майно, на яке платник податків набуде право власності у майбутньому, до погашення податкового боргу в повному обсязі.
Платник податків зобов`язаний не пізніше робочого дня, що настає за днем набуття права власності на будь-яке майно, повідомити податковий орган про наявність такого майна. Податковий орган зобов`язаний протягом трьох робочих днів з дня отримання зазначеного повідомлення прийняти рішення про включення такого майна до акта опису майна, на яке поширюється право податкової застави та балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, або відмовити платнику податків у включенні такого майна до акта опису.
Аналіз наведених вище положень законодавства свідчить, що нормами Податкового кодексу України встановлено загальний порядок погашення заборгованості платників податків перед бюджетом та визначено перелік заходів, які повинен здійснити контролюючий орган у певній послідовності для примусового стягнення податкового боргу, а саме стягнення коштів, які перебувають у власності боржника (готівка, з рахунків/електронних гаманців), а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна боржника, яке перебуває у податковій заставі.
Обов`язковими умовами, наявність яких в своїй сукупності зумовлює виникнення у контролюючого органу права на звернення до суду позовом про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків є: наявність у платника податків податкового боргу внаслідок несплати в установлений законом строк узгоджених сум податкових зобов`язань; направлення платнику податків податкової вимоги про сплату податкового боргу не пізніше, ніж за 30 календарних днів до дня звернення до суду з відповідним позовом; відсутність коштів на рахунках платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків; у платника податків - боржника є майно, яке передано у податкову заставу і за рахунок вартості якого може бути погашено податковий борг.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено під час апеляційного розгляду справи, відповідно до розрахунку податкового богу та інтегрованих карток платника (ІКП), податкова заборгованість ТОВ «БУДОВА-СПЕЦІНВЕСТ» перед бюджетом становить 428905,32 грн., а саме: 
- по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплаченої юридичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості в загальній сумі 333452,39 грн.;
- по орендній платі з юридичних осіб в загальній сумі 95452,93 грн.  
Заборгованість по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплаченої юридичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості в загальній сумі 333452,39 грн. виникла в результаті: 
- нарахування по податковій декларації з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки № 9027749472 від 14.02.2022 року на загачену суму 102288,59 грн.; 
- нарахування по податковій декларації з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки № 9025306939 від 15.02.2023 року на загальну суму 112231,70 грн.; 
- нарахування по податковій декларації з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки № 99018345551 від 06.02.2024 року на загальну суму 118932,10 грн. 
Заборгованість по орендній платі з юридичних осіб в загальній сумі 95452,93 грн. виникла в результаті: 
- нарахування по податковому розрахунку земельного податку № 9024266869 від 14.02.2023 року на загачену суму 38870,51 грн.;   
- нарахування по податковому розрахунку земельного податку № 9017330845 від 05.02.2024 року на загальну суму 51752,23 грн.; 
- нарахування по податковому розрахунку земельного податку№ 9021132984 від 07.02.2025 року на загальну суму 4830,19 грн. 
Податковим органом було винесено податкову вимогу форми «Ю» № 0014290-1305-1532 від 19.05.2023 року про сплату відповідачем податкового боргу на суму 132286,31 грн., а також 24.05.2023 року Головним управлінням ДПС в Одеській області складено рішення про опис майна у податкову заставу № 1017/15-32-13-05.
Разом з цим, в матеріалах справи відсутні докази щодо вручення відповідачу податкової вимоги та рішення про опис майна у податкову заставу.
Так, звертаючись до суду з позовом контролюючий орган посилається на надання суду податкової вимоги та доказів її направлення відповідачу.
Проте, до податкової вимоги не надано будь-яких доказів її направлення відповідачу.
Водночас, до матеріалів справи податковий орган також надав рішення про опис майна у податкову заставу, до якого додано рекомендоване повідомлення про відправлення та конверт із відміткою про його повернення відправнику (отримувач – відповідач у справі).
Однак, із цього рекомендованого повідомлення та конверту неможливо встановити, ані дати його відправлення, ані документи, які направлялись відповідачу.
Тобто, неможливо встановити, чи цим рекомендованим відправленням направлялась податкова вимоги, чи рішення про опис майна у податкову заставу, чи інші документи.
З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що контролюючим органом не доведено обставин щодо вручення чи направлення відповідачу податкової вимоги та рішення про опис майна у податкову заставу.
Крім того, 05.06.2024 року Головним управлінням ДПС в Одеській області складено акт опису майна № 321/15-32-13-02-35.
Вказаним актом описано наступне майно підприємства на підставі даних з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно:
- нежитлові приміщення першого та другого поверхів, загальною площею 639,4 кв.м., розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер 1759826951101. (інформація щодо вартості майна в акті опису майна відсутня).
Колегія суддів погоджується з доводами апелянта, що з акту опису майна у податкову заставу вбачається, що він складений з порушенням порядку застосування податкової застави податковими органами, визначеного ПК України та наказом Міністерства фінансів України від 16.06.2017 року № 586.
Так, фактично податковий орган здійснив опис майна відповідача виключно на підставі даних реєстру нерухомого майна та в акті не вказана балансова вартість об`єкта нерухомості, або інформація щодо здійснення його оцінки, яка проводиться відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» (графи акту щодо балансової вартості не заповнені взагалі).
Більш того, в матеріалах справи відсутні докази пред`явлення наведеного акту відповідачу.
Колегія суддів наголошує, що законодавцем чітко визначений порядок дій контролюючого органу стосовно оформлення права податкової застави, зокрема, опису майна передує звернення з письмовим запитом до платника податків з вимогою про надання переліку майна, що належить підприємству та може бути включено у податкову заставу.
Також акт опису пред`являється платнику податків та у разі відмову від підписання акта опису майна, на яке поширюється право податкової застави, опис здійснюється у присутності не менш як двох понятих.
В свою чергу, у разі якщо платник податків не допускає податкового керуючого для здійснення опису майна такого платника податків у податкову заставу та/або не подає документів, необхідних для такого опису, складається акт відмови платника податків від опису майна у податкову заставу.
Разом з тим, під час розгляду справи позивачем не надано доказів звернення до платника податків з відповідним запитом, не надано доказів пред`явлення акту опису для підписання, не зазначено про відмову під підписання акту, що мало наслідком його складення в присутності понятих, та не надано доказів щодо недопуску керуючого для здійснення опису майна такого платника податків у податкову заставу.
З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з доводами апелента, що податковим органом порушений порядок застосування податкової застави, визначений ПК України та Порядком застосування податкової застави податковими органами, який затверджено наказом Міністерства фінансів України від 16.06.2017 року № 586.
Вказані висновки суду узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 16.09.2022 року по справі № 805/3942/17-а.
Таким чином, оскільки податковим органом недотриманий порядок стягнення податкового боргу, як передумови до звернення до суду з даним адміністративним позовом в порядку, визначеному абзацом другим та третім пункту 95.3 статті 95 Податкового кодексу України, порушений порядок застосування податкової застави, визначений ПК України та Порядком застосування податкової застави податковими органами, який затверджено наказом Міністерства фінансів України від 16.06.2017 року № 586, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав для задоволення позову та надання Головному управлінню ДПС в Одеській області дозволу на погашення суми податкового боргу за рахунок майна ТОВ «БУДОВА-СПЕЦІНВЕСТ», що перебуває у податковій заставі.
Згідно ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. 
На підставі наведеного у сукупності, оскільки судом першої інстанції неповно з`ясуванні обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовані норми матеріального права, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції скасуванню із прийняттям нового судового рішення про відмову в задоволенні позову.
Керуючись ст.ст. 241, 243, 250, 308, 309, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, –
П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДОВА-СПЕЦІНВЕСТ» задовольнити.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 30 травня 2025 року скасувати.
Ухвалити у справі нове рішення, яким у задоволенні позову Головного управління ДПС в Одеській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДОВА-СПЕЦІНВЕСТ» про надання дозволу на погашення суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі відмовити.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню в касаційному порядку до Верховного Суду не підлягає, за винятком випадків, перелічених у пункті 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Повний текст постанови складено та підписано 19.09.2025 року.

Головуючий суддя:                                                             О.В. Лук`янчук 

Суддя:                                                                                 А. І. Бітов

Суддя:                                                                                І. Г. Ступакова