УХВАЛА
18 вересня 2025 року
м. Київ
 
справа № 243/1902/23
провадження № 61-6120ск25
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Пархоменка П. І., розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Статіва Олена Володимирівна, на рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 22 листопада 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 15 квітня 2025 року
у цивільній справі за позовом Слов`янської окружної прокуратури, яка діє в інтересах держави в особі Миколаївської міської ради Краматорського району Донецької області до Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області, ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про визнання недійсним наказу, витребування земельної ділянки,
постановив ухвалу про наступне:
1.                 12 травня 2025 року представник ОСОБА_1 (далі - відповідач) - адвокат Статіва О. В. подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 22 листопада 
2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 15 квітня 
2025 року у цивільній справі № 243/1902/23.
 
2.                 Ухвалою Верховного Суду від 28 травня 2025 року касаційну скаргу залишено без руху та встановлено строк для усунення наявних у ній недоліків шляхом надання до Верховного Суду: 
 
1) обґрунтування розміру сплаченого судового збору, виходячи із ціни позову, і з урахуванням роз`яснень, викладених в цій ухвалі, а у разі, якщо розмір сплаченого судового збору не відповідає вказаним вимогам закону, - доплати до судового збору, а також доказів на підтвердження вартості спірного майна;
2) доказів надсилання копій касаційної скарги разом з копіями доданих до неї матеріалів відповідачу у справі ОСОБА_2 .
3.                 На виконання вимог вищевказаної ухвали, на адресу Верховного Суду надійшла заява представника відповідача про усунення недоліків касаційної скарги, у якій він зазначає, що при поданні позову прокурор не вказував ціну позову, а судовий збір за подання касаційної скарги був сплачений у розмірі 200 відсотків від сплаченої прокурором суми судового збору у суді першої інстанції. Також представник відповідача надав докази направлення касаційної скарги відповідачу у справі ОСОБА_2 .
 
4.                 Верховний Суд повторно звертає увагу відповідача на те, що відповідно до вимог Закону від 08 липня 2011 року № 3674-VI розрахунок розміру судового збору за подання касаційної скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.
 
5.                 У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) зазначено, що «майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості -визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18). Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці».
 
6.                 Відповідно до підпункту 2 частини першої статті 176 ЦПК ціна позову визначається, зокрема, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.
 
7.                 Згідно з підпунктом 9 частини першої статті 176 ЦПК у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.
 
8.                 При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані договори купівлі-продажу цього майна, звіт про оцінку майна тощо.
 
9.                 Крім того, ціна позову також є визначальною при вирішенні питання про те, чи підлягають касаційному оскарженню судові рішення у цій справі (пункт 2 частини третьої статті 389 ЦПК).
 
10.             Відповідно до частини першої статті 120 ЦПК строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом. 
 
11.             Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду (частина друга статті 127 ЦПК).
 
12.             Верховний Суд вважає, що встановлений процесуальний строк для усунення недоліків касаційної скарги слід продовжити на десять днів із дня вручення позивачу копії цієї ухвали.
 
13.             Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом надання Верховному Суду доказів вартості спірної земельної ділянки, площею 2,0 га, з кадастровим номером 1424256200:06:000:0887, що розташована на території Миколаївської міської територіальної громади Краматорського району Донецької області (зокрема, позовну заяву з визначеною ціною позову станом на день її подання, експертний висновок, дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості майна, звіт про оцінку майна тощо).
 
14.             У разі, якщо розмір сплаченого судового збору не відповідає вимогам Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір», відповідачу необхідно доплатити судовий збір за подання касаційної скарги.
 
У разі подання документів через підсистему «Електронний Суд» позивач має надати докази її надсилання іншим учасникам справи, як цього вимагають частини сьома-дев`ята статті 43 ЦПК, до зареєстрованого електронного кабінету в підсистемі «Електронний Суд» або листом з описом вкладення.
 
У разі ж подання таких документів засобами поштового зв`язку, її копії мають бути надані суду відповідно до кількості учасників справи.
 
15.             Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (речення друге частини третьої статті 185 ЦПК).
 
16.             Питання про відкриття касаційного провадження або про відмову у відкритті касаційного провадження буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги в частині сплати судового збору у повному розмірі.
Керуючись статтями 120, 127, 185, 260, 261, 392, 393 ЦПК, Суд
ПОСТАНОВИВ:
1.                 Продовжити ОСОБА_1 строк на усунення недоліків його касаційної скарги на рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 22 листопада 2024 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 15 квітня 2025 року у справі № 243/1902/23.
2.                 Запропонувати ОСОБА_1 в строк протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали привести касаційну скаргу у відповідність з вимогами статті 392 ЦПК шляхом усунення вищевказаних недоліків.
3.                 У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                       П. І. Пархоменко