Справа № 991/9839/25
Провадження 1-кс/991/9928/25

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 жовтня 2025 року                                                                 м.Київ 

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду (ВАКС) ОСОБА_1 (далі-слідчий суддя чи суд) ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
володільця майна ОСОБА_3 ,
представника володільців майна (адвоката) ОСОБА_4 ,
детектива ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні
клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_3 
про скасування арештів майна
у кримінальному провадженні №52024000000000305 від 20.06.2024 
ВСТАНОВИВ:
1. Стислий опис судового провадження.
24.09.2025 до ВАКС надійшли клопотання-1, -2 адвоката ОСОБА_4 (далі - заявник) в інтересах ОСОБА_6 і ОСОБА_7 про скасування арешту у кримінальному провадженні №52024000000000305 від 20.06.2024, для розгляду яких відповідно до статті 35 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) і протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду визначено слідчого суддю ОСОБА_1 в судових справах №991/9839/25 (провадження 1-кс/991/9928/25), №991/9840/25 (провадження 1-кс/991/9929/25).
25.09.2025 ухвалою суду об`єднано в одне судове провадження із присвоєнням єдиного унікального номера судової справи №991/9839/25 (провадження 1-кс/991/9928/25) матеріали судових справ №991/9839/25 (провадження 1-кс/991/9928/25), № 991/9840/25 (провадження 1-кс/991/9929/25).
25.09.2025 до ВАКС надійшло клопотання-3 того ж заявника в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту у кримінальному провадженні №52024000000000305 від 20.06.2024, для розгляду якого відповідно до статті 35 КПК і протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду визначено слідчого суддю ОСОБА_1 в судовій справі №991/9891/25 (провадження 1-кс/991/9979/25).
25.09.2025 ухвалою суду об`єднано в одне судове провадження із присвоєнням єдиного унікального номера судової справи №991/9839/25 (провадження 1-кс/991/9928/25) матеріали судових справ №991/9839/25 (провадження 1-кс/991/9928/25), №991/9891/25 (провадження 1-кс/991/9979/25).
26.09.2025 заявником заявлено відвід слідчому судді ОСОБА_1 , для розгляду якого відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями визначено суддю ОСОБА_8 .
29.09.2025 ухвалою судді ВАКС ОСОБА_8 відмовлено у відводі слідчого судді ОСОБА_1 у цій справі.
15.10.2025 заявником заявлено відвід слідчому судді ОСОБА_1 , для розгляду якого відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями визначено суддю ОСОБА_8 .
20.10.2025 ухвалою судді ВАКС ОСОБА_8 відмовлено у відводі слідчого судді ОСОБА_1 у цій справі.
26.09.2025 розпочато судовий розгляд клопотань з перервами до 15.10.2025, 21.10.2025.
2. Короткий виклад клопотань і позицій учасників судового провадження.
2.1. В клопотанні-1 заявник просив: «Скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_9 від 12.05.2025 у справі №991/4193/25, в частині заборони відчуження та розпорядження транспортним засобом марки (моделі) знака НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , ZEEKR 001, 2023 року випуску, що на праві власності належить ОСОБА_6 »,
в клопотанні-2 заявник просив: «Скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_9 від 12.05.2025 у справі №991/4193/25, в частині арешту майна, що полягає у забороні відчуження та розпорядження транспортним засобом марки (моделі) BMW X7 XDRIVE 40D, 2023 року випуску, серія і номер знака НОМЕР_3 , VIN НОМЕР_4 , що на праві власності належить ОСОБА_7 ».
в клопотанні-3 заявник просив: «Скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_10 від 06.06.2025 у справі №991/4265/25, а саме на мобільний телефон Google Pixel 9 Pro XL Imell НОМЕР_9, Imel2 НОМЕР_5 , володільцем якого е ОСОБА_3 »,
що в клопотаннях обґрунтовувалось зокрема таким:  «На цей час встановлено достатні підстави вважати необґрунтованим арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду … а тому його слід скасувати.
Представниками власника арештованого майна отримано нові докази, які доводять відсутність обставин, якими прокурор доводив обґрунтовану підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.191 КК України.
В клопотанні прокурора про арешт майна та ухвалі про накладення арешту від …сформульовано діяння, у яких сторона обвинувачення вбачала склад кримінальних правопорушень таким чином:
1. Службові особи НГУ та Центральної бази ВТК за попередньою змовою із службовими особами та реальними власниками ТОВ "Гелеон Компані", вчинили дії щодо заволодіння коштами особливо великому розмірі у сумі понад 50 млн грн, шляхом придбання нерухомого майна (гуртожитка для військовослужбовців НГУ} в неналежному стані та за завищеною ціною, що має ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
2. ТОВ «Еко Гриб» на підставі договору від 04.06.2024 здійснило продаж Центральній базі ВТК цеху по вирощуванню грибів (логістичний склад НГУ) за адресою АДРЕСА_4 та земельної ділянки з кадастровим номером 322148210103:003:0030, площею 2 га, за ціною 170 000 000 грн. Службові особи НГУ та Центральної бази ВТК за попередньою змовою із службовими особами та реальними власниками ТОВ Еко Гриб", вчинили дії щодо заволодіння коштами в особливо великому розмірі у сумі понад 140 млн грн, шляхом придбання нерухомого майна за завищеною ціною, що має ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191КК.
3. Командувач НГУ ОСОБА_11 за попередньою змовою з іншими службовими особами НГУ та Центральної бази ВТК, одержав неправомірну вигоду у вигляді транспортного засобу та нежитлового приміщення за вчинення в інтересах ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , які надали неправомірну вигоду, дій з використанням наданого йому службового становища, а саме сприяння в укладенні договорів, визнання переможцями у процедурах закупівель товарів, послуг, замовником яких є НГУ Центральна база ВТК, військові частини та інші установи, підпорядковані НГУ що має ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. З ст. 368 КК України.
4. ТОВ «КИЛОВАТТ» 09.07.2024 визнано переможцем закупівлі: "Будівництво електричних мереж для електропостачання військової частини № 3070 НГУ «Міжнародний міжвідомчий багатопрофільний центр підготовки підрозділів» та будівельних механізмів" на суму 115 735 249,07 грн, замовником яких Міжнародний міжвідомчий багатопрофільний центр підготовки підрозділів (військова частина НОМЕР_6 НГУ). Досудове розслідування припускає, що під час проведення цієї процедури закупівлі завищена вартість матеріальних ресурсів (Кабель 15 кВ АПВЗгаПУ-15 1x185/50, Кабель 10 кВ АСБ2Л-10 3x185, Кабель 10 кВ АСБ2Л-10 3x95) більш ніж на 33 млн грн, які використовувалися під час виконання вищевказаних робіт.
5. Окрім того, ТОВ «КИЛОВАТТ» 11.10.2024 визнано переможцем закупівлі; «Обладнання для сонячної станції» на суму 10 790 000 грн, замовником яких Центральна база ВТК, та під час проведення цієї процедури закупівлі завищена вартість обладнання таких сонячних станцій більш ніж на 3 млн грн. Службові особи Міжнародного міжвідомчого багатопрофільного центру підготовки підрозділів, Центральної бази ВТК та ТОВ «КИЛОВАТТ», за попередньою змовою між собою, вчинили дії щодо заволодіння бюджетними коштами в особливо великому розмірі шляхом закупівлі обладнання та використання матеріалів під час проведення робіт за завищеною ціною, тобто вчинили кримінальне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 191 КК.
Однак, сторона обвинувачення, всупереч вимозі п. 1) ч. 3 ст. 132 КПК України не довела жодними достатніми доказами обґрунтовану підозру щодо вчинення злочину передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, який полягає у заволодінні державними грошовими коштами шляхом продажу майна за завищеними цінами. Адже, сторона обвинувачення не надала суду жодного доказу (документа), який підтверджує завищення ціни майна, що є предметом у кримінальному провадженні.
Такий висновок представники власника майна обґрунтовують новими доказами.
І. Відсутність події злочину (заволодіння коштами) при придбанні нерухомості.
1.1. Відсутність привласнення державних коштів під час будівництва гуртожитку НГУ…
1.2. Відсутність привласнення коштів під час будівництва логістичного складу НГУ…
II. Відсутність події злочину при закупівлі обладнання та матеріалів у ТОВ «КИЛОВАТТ».
2.1. Закупівля та монтаж електричного кабеля…
2.2. Закупівля обладнання для сонячних станцій…
III. Відсутність події надання неправомірної вигоди командувачу НГУ.
IV. Власник транспортного засобу не є учасником кримінального провадження», 
із доданими копіями такого: ухвали слідчого судді ВАКС ОСОБА_9 від 12.05.2025 в справі №991/4193/25; звіт про незалежну оцінку майна (багатоквартирного будинку, розташованого за адресою: Київська область, Бориспільський район, с, Сошників, вул. Ліченка, 141-а) від 08.05.2024 оцінювача ОСОБА_14 ; висновку експерта №24-132/ЕДО за результатами проведення оціночно-будівельного дослідження від 11.11.2024; порівняльна таблиця із зображенням об`єкта за адресою: АДРЕСА_1 станом на 08.12.2023 та 16.05.2025; звіту про оцінку майна будівлі по вирощуванню грибів оцінювача ОСОБА_15 ; підсумкової відомості ресурсів; звіту про науково-технічну роботу *Обстеження технічного стану житлового будинку в с. Сошників Бориспільського району Київської області" за договором №112-23; дослідження ринку за допомогою комп`ютерної програми (Google Gemini) ринку електричних кабелів за період вересень 2024 по травень 2025; висновку судового експерта ОСОБА_16 №02/06/25 від 02.06.2025 (щодо житлового будинку); висновку судового експерта ОСОБА_16 №03/06/25 від 03.06.2025 (щодо логістичного складу); рахунку на оплату №9843 від 22.05.2025 (щодо вартості кабелів); акту оформлення адвокатом результатів дослідження №09-07/25 від 08.07.2025 (з повним текстом дослідження) ; протоколу розгляду моніторингу цін з закупівлі нерухомого майна №1 від 02.05.2024; доповідної записки начальника Центральної бази ВТК НГУ щодо проведеного моніторингу ринку цін об?єктів нерухомого майна; висновку експерта ОСОБА_17 за результатами проведення експертного товарознавчого дослідження N° 2205/1 від 23.06.2025; висновку експерта ОСОБА_18 за результатами проведення судової економічної експертизи N? 253/06/53-25 від 24.06.2025; акту технічної комісії про прийняття закінченого будівництвом об?єкта в експлуатацію (щодо приєднання об?єкта будівництва до електромереж); картки змін в електричних мережах П-1039/2025; акту ДТЕК Київські Регіональні Електромережі №Ц22/00833-ПВОЕ; акту ДТЕК Київські Регіональні Електромережі №Ц22/00834-ПВОЕ; акту №006216 - ПВОЕ щодо збереження пломб; акту ДТЕК Київські Регіональні Електромережі №Ц22/00833-ПОЕ від 04.08.2025 щодо обстеження (технічної перевірки) точки розрахункового обліку 100В; акту ДТЕК Київські Регіональні Електромережі №Ц22/00834-ПОЕ від 04.08.2025 щодо обстеження (технічної перевірки) точки розрахункового обліку 100В; акту №006215 - ПВОЕ щодо збереження пломб; висновку експерта ОСОБА_19 за результатами проведення судової оціночно-будівельної та оціночно-земельної експертизи від 24.07.2025 вих. №06-2025/4; витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №428657931; витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №428685037; витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №429249522; свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_7 ; ордер та адвокатського свідоцтва; свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_8 , ухвали слідчого судді ВАКС ОСОБА_10 від 06.06.2025 у справі №991/4265/25.
2.2. В судових засіданнях представник володільців майна (адвокат) ОСОБА_4 і володілець ОСОБА_3 підтримали клопотання і просили такі задовольнити.
Детектив НАБУ ОСОБА_5 ,, який входить до групи детективів у цьому кримінальному провадженні, заперечував проти задоволення клопотань, також надавши копії такого: 1) ухвала АП ВАКС від 09.06.2025 у справі №991/4193/25, якою ухвалу слідчого судді ВАКС від 12.05.2025 про накладення арешту на майно залишено без змін; 2) ухвала слідчого судді ВАКС від 06.06.2025 у справі №991/4265/25, якою накладено арешт на майно шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування, яке було вилучене 09.05.2025 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_2 , та належить ОСОБА_3 , а саме на мобільний телефон Google Pixel 9 Pro XL, IMEI 1: НОМЕР_9 ; IMEI 2: НОМЕР_5 , з метою забезпечення збереження речових доказів, 3) протокол огляду речей та документів від 11.05.2025, мобільного телефону марки (моделі) Google Pixel 9 Pro XL, Imeil: НОМЕР_9 ; Imei2: НОМЕР_5 , вилученого 09.05.2025 під час обшуку у ОСОБА_3 , за адресою: АДРЕСА_2 ., 4) постанова детектива ОСОБА_20 від 11.05.2025 про призначення комплексної судової комп`ютерно-технічної експертизи та експертизи електронних комунікацій та надано телефону марки (моделі) Google Pixel 9 Pro XL, Imeil: НОМЕР_9; Imei2: НОМЕР_5 експерту; 5) висновок експерта ОСОБА_21 від 25.07.2025, 6) протокол огляду речей, документів, комп`ютерних даних від 29.07.2025, яким оглянуто інформацію з мобільного телефону марки (моделі) Google Pixel 9 Pro XL, Imeil: НОМЕР_9 ; Imei2: НОМЕР_5 .
3. Обґрунтування позиції суду.
3.1. Згідно із частиною 1 статті 131 КПК заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Пунктом 7 частини 2 статті 131 КПК передбачений арешт майна як один із заходів забезпечення кримінального провадження. У той же час, згідно з частиною 3 статті 132 КПК застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.
Відповідно до частини 1 статті 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно з частиною 2 статті 170 КПК арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Частиною 3 статті 170 КПК визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цієї статті(тобто арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього кодексу. Арешт на комп`ютерні системи чи їх частини накладається лише у випадках, якщо вони отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення або є засобом чи знаряддям його вчинення, або зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, або у випадках, передбачених пунктами 2, 3, 4 частини 2 цієї статті, або якщо їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, а також якщо доступ до комп`ютерних систем чи їх частин обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.
Частиною 4 статті 170 КПК визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 2 частини 2 цієї статті (тобто з метою забезпечення спеціальної конфіскації), арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України. Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за ціною, вищою чи нижчою за ринкову вартість, і знала або повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій з ознак, передбачених пунктами 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України.
Згідно з частиною 10 статті 170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.  Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до частини 11 статті 170 КПК заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Згідно з частиною 2 статті 173 КПК при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини 2 статті 170 цього кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини 2 статті 170 цього кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до частини 4 статті 173 КПК у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
3.2. Згідно із частиною 1 статті 174 КПК, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Тобто учасники судового провадження, які подали клопотання про скасування арешту майна, повинні довести окрему або одночасну наявність фактів необґрунтованості накладення такого арешту та/ або відпадання подальшої потреби в його застосуванні.
3.3. Судом встановлено такі обставини:
Детективами НАБУ здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №52024000000000305 від 20.06.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 5 статті 191, частиною 3 статті 209, частиною 3 статті 368, частиною 4 статті 368 КК.
12.05.2025 ухвалою слідчого судді ВАКС ОСОБА_9 в справі №991/4193/25 накладено «арешт шляхом заборони відчуження та розпорядження:
(1) на майно, право власності на яке зареєстроване за ОСОБА_22 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_10 , а саме на: - транспортний засіб марки (моделі) BMW X6 XDRIVE 30D, 2023 року випуску, серія і номер знака НОМЕР_11 , VIN НОМЕР_12 ;
(2) на майно, право власності на яке зареєстроване за ОСОБА_23 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_13 , а саме на: - транспортний засіб марки (моделі) ZEEKR 001, 2023 року випуску, серія і номер знака НОМЕР_14 , VIN НОМЕР_2 ;
(3) на майно, право власності на яке зареєстроване за ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_15 , а саме на:- транспортний засіб марки (моделі) BMW X7 XDRIVE 40D, 2023 року випуску, серія і номер знака НОМЕР_16 , VIN НОМЕР_4 .
2. Накласти арешт шляхом заборони відчуження та розпорядження на майно, право власності на яке зареєстроване за ОСОБА_22 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_10 , а саме на: - квартиру, площею 92,8 кв.м, за адресою: АДРЕСА_3 (реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна 2697552132120); - нежитлове приміщення, площею 5,2 кв.м, за адресою: АДРЕСА_5 (реєстраційний номер об?єкта нерухомого майна 2697428632120)»,
що обґрунтовувалось зокрема таким: «З урахуванням установлених слідством обставин слідчий суддя погоджується із тим, що вартість переліченого майна вочевидь не відповідає законним доходам власників та ОСОБА_13 , що існують достатні підстави вважати, що вказане майно придбане за рахунок коштів, здобутих злочинним шляхом у результаті заволодіння бюджетними коштами та їх фактичним володільцем є ОСОБА_13 . 
Також, існують підстави вважати, що це майно може підлягати спеціальній конфіскації, оскільки відповідає передбаченим п. 1, 3 ч. 1 ст. 96-2 КПК України ознакам, а саме - могло бути одержано внаслідок вчинення кримінального правопорушення та могло бути предметом кримінального правопорушення (за версією слідства - легалізації (відмивання) майна).
3 урахуванням наведеного, слідчий суддя вважає, що прокурор довів необхідність арешту на підставі п. 2 ч. 2 ст. 170 КПК України, з метою забезпечення спеціальної конфіскації у кримінальному провадженні, та запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Оскільки існують обставини, які підтверджують можливість приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт із забороною користування, розпорядження та відчуження майна».
09.06.2025 ухвалою Апеляційної палати (АП) ВАКС в справі №991/4193/25 залишені без задоволення апеляційні скарги представника ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_25 адвоката ОСОБА_4 , а ухвала слідчого судді ВАКС від 12.05.2025 без змін,
що обґрунтовувалось зокрема таким: «Слідчий суддя дійшов висновку, що були вчинені кримінальні правопорушення такого ступеня тяжкості, що можуть бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
При цьому слідчий суддя послався на дані, які містяться у: протоколі огляду речей та документів від 04.07.2024; протоколах огляду речей, документів комп`ютерних даних від 13.03.2025, від 24.03.2025 від 25.04.2024; протоколах огляду речей та документів (інтернет сайту) від 30.01.2025, від 05.02.2025 від 24.06.2024, від 26.12.2024, від 23.01.2025, від 29.01.2025; протоколах огляду речей та документів (інтернет сайту, бази даних) від 03.11.2024, від 24.06.2024, від 07.09.2024; протоколі огляду від 11.04.2025; протоколах огляду речей та документів (інтернет сайту, комп`ютерних даних) від 30.10.2024, від 25.04.2025; протоколах за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій від 23.01.2025, від 25.12.2024, від 30.01.2025, від 29.01.2025, від 13.09.2024.
Твердження апеляційних скарг про недоведеність обґрунтованої підозри, що були вчинені кримінальні правопорушення такого ступеня тяжкості, що можуть бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, та посилання на: звіт про науково-технічну роботу «Обстеження технічного стану житлового будинку в с. Сошників Бориспільського району Київської області», звіт про незалежну оцінку, виданим 08.05.2024 суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «КОМПАНІЯ «ВЕКТОР», висновок судового експерта ОСОБА_26 від 08.11.2024 N?24-132/ ЕДО за результатами проведення оціночно-будівельного дослідження, підготовленим на замовлення Центральної бази ВТК НГУ, висновок про вартість майна від 28.05.2024, виданого суб`єктом оціночної діяльності ПП «Світлиця-нова», перегляд оголошень на інтернет-порталі «OLX» щодо середньої вартості землі за адресою: Київська область, Васильківський район, с. Діброва, не набуття у власність ОСОБА_11 транспортного засобу та нежитлового приміщення, відсутність у останнього повноважень на укладення і підписання договорів, ціни, які встановлені власним дослідженням ринку електричних кабелів за допомогою комп`ютерної програми, очевидно і безумовно н спростовують докази, надані стороною обвинувачення, а тому дослідження сукупності зібраних доказів стороною обвинувачення та стороною представника власників майна з точки зору достатності та взаємозв?язку має бути проведене в ході досудового розслідування, яке на даний час ще триває.
А відтак безпідставним є твердження в апеляційних скаргах про відсутність достатніх підстав вважати, що були вчинені кримінальні правопорушення такого ступеня тяжкості, що можуть бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
Також колегія суддів вважає помилковим посилання апеляційних скарг на результати негласних слідчих (розшукових) дій, так як такі стосуються лише частини розмов ОСОБА_13 і ОСОБА_12 і їх зміст не дає можливість дійти однозначного висновку щодо відсутності події кримінальних правопорушень.
Твердження в апеляційних скаргах про помилковість висновку слідчого судді про те, що майно, а саме транспортні засоби, квартира та приміщення, може підлягати спеціальній конфіскації, оскільки відповідає передбаченим п.1, 3 ч.1 ст.96-2 КПК України ознакам, визнаються колегією суддів неспроможними, оскільки такі не спростовують доказів, якими обґрунтовано клопотання, про те, що вартість майна вочевидь не відповідає законним доходам як власників, так і ОСОБА_13 , з чого слідує, що вказане майно придбане за рахунок коштів, здобутих злочинним шляхом у результаті заволодіння бюджетними коштами, та їх фактичним володільцем є ОСОБА_13 .
Посилання в апеляційній скарзі представника ОСОБА_25 на придбання нею транспортного засобу за рахунок коштів, отриманих від продажу двох автомобілів є голослівним, так як ця обставина не підтверджена жодним доказом».
Також, 06.06.2025 ухвалою слідчого судді ВАКС ОСОБА_27 у справі №991/4265/25 накладено «арешт на майно шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування, яке було вилучене 09.05.2025 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_2 , та належить ОСОБА_3 , а саме на мобільний телефон Google Pixel 9 Pro XL, IMEI 1: НОМЕР_9 ; IMEI 2: НОМЕР_5 , з метою забезпечення збереження речових доказів»
що обґрунтовувалось зокрема таким:
«74. Отже, аналізуючи характеристику речових доказів, визначену ч. 1 ст. 98 КПК, слідчий суддя дійшов висновку, що матеріальний об`єкт, відповідатиме ознакам речового доказу лише у разі, якщо він: 1. був знаряддям вчинення кримінального правопорушення; 2. зберіг на собі сліди кримінального правопорушення; 3. містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, зокрема предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. 
75. Вилучений мобільний телефон не був знаряддям або об`єктам вчинення кримінального правопорушення, не зберіг на собі його сліди та не є набутими кримінально протиправним шляхом, а тому сам по собі не має ознак речового доказу.
76. Водночас у постанові про визнання цього об`єкту речовим доказом детектив покликався на те, що на мобільному телефоні установлено факти видалення інформації, яка може стосуватися досліджуваних обставин, а тому є необхідність у проведенні експертного дослідження на предмет видаленої та прихованої інформації. 
77. Відповідно до протоколу обшуку від 09.05.2025 під час огляду мобільного телефона Google Pixel 9 Pro XL, IMEI1: НОМЕР_9 ; IMEI2: НОМЕР_5 , виявлено телефонні контакти, що мають значення для досудового розслідування, зокрема « ОСОБА_28 » НОМЕР_17 , « ОСОБА_29 » НОМЕР_18 , « ОСОБА_30 » НОМЕР_19 . Окрім того виявлено месенджери в яких наявні чати листування щодо ТОВ «Киловатт». Центральної Бази ВТК, зокрема листування у Telegram із абонентом « ОСОБА_31 »  НОМЕР_20 , обліковим записом « ОСОБА_32 », що має значення для кримінального провадження. Також установлено, що листування ОСОБА_3 у месенджерах містить видалені повідомлення, тому з метою відновлення інформації вирішено вилучити телефон для проведення експертного дослідження. Також зафіксовано, що власник відмовився повідомити пароль для подолання системи логічного захисту, а надав мобільний телефон лише для огляду.
78. Окрім цього, 11.05.2025 заступником керівника Другого підрозділу детективів Другого Головного підрозділу детективів НАБУ ОСОБА_33 проведено огляд мобільного телефона Google Pixel 9 Pro XL, IMEI1: НОМЕР_9 ; IMEI2: НОМЕР_5 , під час якого установлено, що доступ до даних обмежений паролем із шести цифр.
79.3 огляду на де, постановою заступника керівника Другого підрозділу детективів Другого Головного підрозділу детективів НАБУ ОСОБА_34 від 11.05.2025 у кп №52024000000000305 призначено комплексну судову комп`ютерно-технічну експертизу та експертизу електронних комунікацій з метою подолання системи логічного захисту та копіювання інформації на електронний носій інформації з мобільного телефона Google Pixel 9 Pro XL, IMEI1: НОМЕР_9 ; IMEI2: НОМЕР_5 .
80. Отже, під час судового розгляду установлено, що на вилученому у ОСОБА_3 мобільному телефоні відшукано інформацію (листування), яка може мати значення для кримінального провадження та яку не можливо скопіювати через необхідність подолання системи логічного захисту, а також існують обґрунтовані підстави вважати, що частина інформації була видалена, у зв`язку з чим призначено відповідне експертне дослідження.
Водночас слідчий суддя відхиляє доводи ОСОБА_3 про неможливість зберігання на цьому мобільному телефоні інформації, котра датована до 25.12.2025 (дати купівлі телефона), оскільки технічні характеристики мобільних месенджерів після авторизації уже існуючого акаунту на новому пристрої дозволяють завантажити попередньо архівовані відомості та інформацію. Окрім цього, такі відомості та інформація могли бути завантажені на цей мобільний телефон із інших накопичувачів інформації уже після його активації.»
3.4. КПК не вимагає для накладення арешту на майно з метою забезпечення спеціальної конфіскації чи збереження речових доказів перевірки наявності обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, оскільки згідно з пунктом 3 частини 2 статті 173 КПК таке необхідно винятково у випадках накладення арешту, передбачених пунктами 3, 4 частини 2 статті 170 КПК (тобто з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи або відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди).
Відтак, щодо численних посилань заявника на різноманітні висновки експертів, суд зазначає, що висновок експерта відповідно до статті 84 КПК є самостійним процесуальним джерелом доказів у кримінальному процесі. Висновок експерта є документом, що містить результат застосування професійних спеціальних знань експерта, якими судді та інші учасники кримінального провадження не володіють. Порядок оцінки висновку експерта передбачає: 1) встановлення дотримання вимог закону щодо призначення та проведення експертизи; 2) визначення відсутності порушень порядку залучення експерта до участі в кримінальному провадженні; 3) перевірка компетентності експерта; 4) визначення дотримання експертом вимог до проведення експертизи, підготовки висновку за її результатами й узгодженості з іншими матеріалами провадження. У випадку, коли результати проведеної експертизи викликають певні сумніви, суд для роз`яснення висновку може допитати експерта відповідно до статті 356 КПК, за наслідками чого зробити висновки щодо належності та допустимості висновку, що сприяє доповненню та поясненню відомостей, отриманих у результаті експертного дослідження. Тобто ефективне використання висновку експерта в кримінальному провадженні є результатом належного дотримання вимог до проведення експертизи та обґрунтованої всебічної оцінки її результатів.
Тобто на стадії досудового розслідування слідчий суддя не може будь-яким чином оцінити зміст будь-яких висновків експертів, на які зокрема посилався заявник, тим більше порівняно з іншими невідомими йому матеріалами кримінального провадження, яке наразі триває.
Також суд враховує правову позицію, яка міститься у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду (ККС ВС) від 20.01.2025 у справі №357/12623/21, а саме, що «статтями 22, 290, 349 КПК України визначено право сторони обвинувачення обґрунтовувати свою позицію про доведеність винуватості особи доказами, зібраними під час проведення досудового розслідування, обсягу яких, на переконання сторони обвинувачення, буде достатньо для доведення винуватості особи та притягнення її до кримінальної відповідальності за інкримінований їй злочин. При цьому законодавець не встановив перед прокурором вимоги долучати під час судового розгляду абсолютно всі зібрані під час досудового розслідування докази. При цьому згідно з принципом змагальності сторін та свободи в поданні ними до суду своїх доказів, закріпленим у ст. 22 КПК України, прокурор, підтримуючи публічне обвинувачення в суді, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, у тому числі щодо визначення обсягу доказів, які сторона обвинувачення буде долучати в суді та на підставі яких доводитиме винуватість особи. Аналогічна позиція була висловлена в постановах Верховного Суду від 18 лютого 2021 року у справі № 193/375/19 (провадження № 51-4204 км 20), 12серпня 2021 року у справі № 648/434/18 (провадження № 51-1059 км 21), 10лютого 2022 року у справі № 643/583/19 (провадження № 51-3904 км 21), 26травня 2022 року у справі № 755/20311/15-к (провадження № 51-5354 км 21)».
Відтак доводи заявника щодо спростування обґрунтованості підозри (про яку наразі нікому не повідомлялось у цьому кримінальному провадженні) вочевидь не підлягають врахуванню.
3.5. Відповідно до частини 1 статті 96-1 КК, спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а так само передбаченого частиною першою статті 150, статтею 154, частинами другою і третьою статті 159-1, частиною першою статті 190, статтею 192, частиною першою статей 204, 209-1, 210, частинами першою і другою статей 212, 212-1, частиною першою статей 222, 229, 239-1, 239-2, частиною другою статті 244, частиною першою статей 248, 249, частинами першою і другою статті 300, частиною першою статей 301, 302, 310, 311, 313, 318, 319, 362, статтею 363, частиною першою статей 363-1, 364-1, 365-2 цього Кодексу.
Згідно з частиною 2 статті 96-2 КК, спеціальна конфіскація застосовується у разі, якщо гроші, цінності та інше майно: 1) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) були предметом кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), а у разі, коли його не встановлено, - переходять у власність держави; 4) були підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), який не знав і не міг знати про їх незаконне використання.
Окрім того, частинами 5, 6 статті 96-2 КК визначено, що гроші, цінності, в тому числі кошти, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, інше майно, зазначені в цій статті, підлягають спеціальній конфіскації у третьої особи, якщо вона набула таке майно від підозрюваного, обвинуваченого, особи, яка переслідується за вчинення суспільно небезпечного діяння у віці, з якого не настає кримінальна відповідальність, або в стані неосудності, чи іншої особи безоплатно, за ринкову ціну або за ціну вищу чи нижчу ринкової вартості, і знала або повинна була і могла знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1-4 частини 1 цієї статті. Вищезазначені відомості щодо третьої особи повинні бути встановлені в судовому порядку на підставі достатності доказів. Спеціальна конфіскація не може бути застосована до майна, яке перебуває у власності добросовісного набувача. Спеціальна конфіскація не застосовується до грошей, цінностей та іншого майна, зазначених у цій статті, які згідно із законом підлягають поверненню власнику (законному володільцю) або призначені для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.
В пункті 5.7 рішення Конституційного Суду України від 30.06.2022 № 1-р/2022 у справі №1-22/2020(391/20) за конституційним поданням 47 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України (конституційності) статей 96-1, 96-2 Кримінального кодексу України (щодо спеціальної конфіскації) зазначено, що оцінюючи конституційність статей 96-1, 96-2 КК України, Конституційний Суд України виходить з того, що володіння майном, набуте внаслідок вчинення умисного кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, визначеного Особливою частиною КК України, не може бути кваліфіковане ні як «визначений законом» порядок набуття права власності на майно (частина друга статті 41 Конституції України), ні як «не заборонена законом» підстава набуття права власності або права добросовісного володіння майном (стаття 328 Цивільного кодексу України). Окрім того, ухвалене судом на підставі приписів КПК України судове рішення (вирок, ухвала) про застосування спеціальної конфіскації є юридичним актом індивідуальної дії, що встановлює факт незаконності та недобросовісності набуття певною особою конкретного майна і також спростовує презумпцію правомірності набуття права власності, встановлену в частині другій статті 328 Цивільного кодексу України. Унаслідок цього саме судове рішення є підставою для вилучення такого майна в особи, стосовно якої може бути застосовано спеціальну конфіскацію згідно з оспорюваними статтями КК України.
Зі змісту ухвали слідчого судді ВАКС ОСОБА_9 від 12.05.2025 у справі №991/4193/25, яка залишена в силі ухвалою АП ВАКС від 09.06.2025, вбачається, що згідно з даними з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків сукупний дохід ОСОБА_35 за період 1998-2025 роки становить 318,4 тис. грн (у тому числі у 2024 році - 91,2 тис. грн). За дочкою ОСОБА_13 - ОСОБА_6 , 2005 року народження, зареєстровано право власності на транспортний засіб ZEEKR 001, 2023 року випуску, номерний знак НОМЕР_21 , VIN НОМЕР_22 . Відповідно до даних з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків ОСОБА_6 доходів не отримувала. За тещою ОСОБА_13 - ОСОБА_7 , 1941 року народження, зареєстровано транспортний засіб BMW X7 XDRIVE 40D, 2023 року випуску, номерний знак НОМЕР_16 , VIN НОМЕР_4 . Дохід ОСОБА_7 становлять виключно пенсійні виплати. Вартість майна вочевидь не відповідає законним доходам власників та ОСОБА_13 . Існують достатні підстави вважати, що вказане майно придбане за рахунок коштів, здобутих злочинним шляхом у результаті заволодіння бюджетними коштами та їх фактичним володільцем є ОСОБА_13 .
З урахуванням викладеного, слідчий суддя обґрунтовано визнав, що існують достатні підстави вважати, що зазначені автомобілі могли бути придбані кримінально протиправним шляхом придбання безоплатно або за ціною, нижчою за ринкову вартість, а також могли бути предметом кримінального правопорушення, передбаченого статтею 209 КК, за наявності ознак, передбачених пунктами 1-4 частини 1 статті 96-2 КК України.
Таким чином, була наявна належна правова підстава арешту майна ОСОБА_6 і ОСОБА_7 з метою забезпечення спеціальної конфіскації.
3.6. Зі змісту ухвали слідчого судді ВАКС ОСОБА_27 від 06.06.2025 у справі №991/4265/25 про накладення арешту на мобільний телефон Google Pixel 9 Pro XL, IMEI 1: НОМЕР_9 ; IMEI 2: НОМЕР_5 , вбачається шо метою такого є забезпечення проведення експертного дослідження на предмет видаленої та прихованої інформації.
Разом з тим, наразі на підставі постанови детектива ОСОБА_20 від 11.05.2025 вже проведено комплексну судову комп`ютерно-технічну експертизу та експертизу електронних комунікацій, за результатами чого складено висновок експерта ОСОБА_21 від 25.07.2025, де зокрема зазначено таке: «1. Проведеним дослідженням мобільного термінала систем зв?язку телефона Google Pixel 9 Pro XL, серійний номер «НОМЕР_23» IMEI:  НОМЕР_9 , IMEI2:  НОМЕР_5 , виявлено систему логічного захисту доступу до інформації, що зберігається на його вбудованому носії пам?яті, яка вимагає уведення PIN-коду, що складається з шести цифр. 2. Проведеним дослідженням мобільного термінала систем зв?язку - телефона Google Pixel 9 Pro XL, серійний номер «НОМЕР_23» IMEI1: НОМЕР_9 , IMEI2: НОМЕР_5 , виявилося можливим скопіювати інформацію, яка зберігається на вбудованому носії пам`яті телефона, доступ до якої пов`язаний із подоланням системи логічного захисту. Копія інформації записана на електронний носій інформації (додаток 2)».
3.7. Відповідно до статті 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися, зокрема на умовах, передбачених законом. В той же час обмеження права власності має переслідувати законну мету за допомогою засобів, які є пропорційними меті (наприклад, рішення ЄСПЛ у справі «Беєлер проти Італії» від 05.01.2000, заява № 33202/96), та будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи (рішення ЄСПЛ у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» від 21.02.1986, заява № 8793/79).
Дослідивши клопотання з доданими матеріалами, суд вважає, що втручання у право власності володільців майна шляхом арешту такого пов`язано із здійсненням кримінального провадження щодо особливо тяжкого корупційного кримінального правопорушення, тому таке обмеження права власності не є свавільним та відповідає вимогам законності із дотриманням справедливого балансу між суспільним інтересом та захистом права власності особи, й застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна необхідне для досягнення його мети.
Відтак належить відмовити у задоволенні клопотань адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_6 і ОСОБА_7 , оскільки у цьому випадку наявне пропорційне втручання в право власності з метою забезпечення спеціальної конфіскації та арешт на майно накладено обґрунтовано для запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, й скасування цього арешту може призвести до негативних наслідків, які можуть зашкодити подальшому досудовому розслідуванню, тому цей арешт належить зберегти як захід забезпечення у цьому кримінальному провадженні.
Разом з тим, подальший арешт мобільного телефону  ОСОБА_3 , який є носієм вже скопійованої доказової інформації, порушуватиме справедливий баланс між законними інтересами володільця майна та інтересами досудового розслідування, що у свою чергу нівелює потребу такого, враховуючи, що в цьому випадку органом досудового розслідування вже отримано дані з такого мобільного телефону, відтак фактично немає потреби у подальшому його утриманні.
Тому суд вважає необхідним задовольнити клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 та через відпадіння потреби у подальшому застосуванні скасувати арешт, накладений на мобільний телефон, зазначений у резолютивній частині ухвали.
Керуючись статтями 131, 132, 170-174, 309, 369-372, 532 КПК, суд
ПОСТАНОВИВ:
1. Відмовити в задоволенні клопотань адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_6 і ОСОБА_7 про скасування арештів майна.
2. Задовольнити клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна і скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді ВАКС від 06.06.2025 у справі №991/4265/25 на вилучений 09.05.2025 у ОСОБА_3 мобільний телефон Google Pixel 9 Pro XL IMEI1 НОМЕР_9 IMEI2 НОМЕР_5 .
Ухвала не підлягає оскарженню і набирає законної сили негайно після оголошення.
Повний текст ухвали оголошений 03.11.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1 _____________