П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М   У К Р А Ї Н И
 
05 листопада 2025 року                                                                                       м. Київ

 Справа № 363/1123/25
Апеляційне провадження №22-ц/824/14153/2025
 
Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:            судді-доповідача:                  Соколової В.В.                                                                     суддів:                                    Желепи О.В., Поліщук Н.В.                                               за участю секретаря             Федорчук Я.С.
розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Першого заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області на ухвалу Вишгородського районного суду Київської області, постановлену під головуванням судді Котлярової І.Ю. 19 червня 2025 року в м. Вишгород, у справі за позовом першого заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та скасування рішення про їх державну реєстрацію,  
 
В С Т А Н О В И В
 
У березні 2025 року Перший заступник керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області звернувся до суду з вищевказаним позовом.
Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 18 березня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. 
Після відкриття провадження у справі, ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 09 червня 2025 року з підстав, пов'язаних із набранням чинності Законом України № 4292-IX «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» (далі - Закон № 4292-ІХ) вказану позовну заяву було залишено без руху, встановлено прокурору строк для усунення її недоліків - протягом 10 днів з дня отримання цієї ухвали та спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом: надання суду оцінки (експертно-грошової оцінки спірної земельної ділянки) здійсненої в порядку, визначеному законом, чинну на дату подання позовної заяви; надання суду документів, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у сумі вартості спірної земельної ділянки оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) яких здійснена в порядку визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.
 
Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 19 червня 2025 року позовну заяву першого заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області до ОСОБА_1 про їх державну реєстрацію - залишено без розгляду.
Ухвала суду мотивована тим, що прокурор не усунув, визначених судом недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, отже провадження у справі є таким, що відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу (зокрема, вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України), а позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.
 
Не погодився із вказаною ухвалою суду позивач, першим заступником керівника Київської обласної прокуратури подано апеляційну скаргу, в якій зазначається про порушенням судом першої інстанції норм процесуального права, у зв`язку з чим висновки суду, викладені в оскаржуваній ухвалі є помилковими. Представник позивача вказує на те, що судом першої інстанції не було враховано, що  положення Закону № 4292-ІХ не підлягають застосуванню до правовідносин у даній справі, оскільки способом захисту порушених інтересів держави і спірних правовідносинах є пред`явлення негаторного позову у порядку ст. 391 ЦК України щодо усунення перешкод у користуванні і розпорядженні землями водного фонду. Водночас вважає, що положення Закону № 4292-ІХ стосуються виключно захисту інтересів держави шляхом пред`явлення віндикаційного позову про витребування майна у добросовісного набувача. Тобто, на момент пред`явлення позову до набрання чинності Закону № 4292-ІХ прокурором з урахування норм чинного матеріального та процесуального законодавства, а також з посиланням на відповідну судову практику, обрано вірний спосіб захисту у спірних правовідносинах - пред`явлення негаторного позову. Наголосив, що позовна заява на час направлення до суду відповідала вимогам ст. 177 ЦПК України, тобто редакції, що діяла на момент звернення, проте в подальшому вказаним законом ч. 4 ст. 177 ЦПК України було доповнено другим абзацом. Зазначив, що в законодавстві України, в тому числі у Законі № 4292-ІХ відсутні норми, які вказають на те, що абзац другий ч. 4 ст. 177 ЦПК України має зворотну дію в часі. Представник позивача також вказав на те, що за наведених у позові обставин, в силу зовнішніх, об`єктивних, явних і видимих характерних ознак для земель водного фонду, знаходження у безпосередній близькості з р. Десна, добросовісність Черняхівської А.А. під час придбання спірних земельних ділянок виключається.
На підставі викладеного, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
 
Відповідачі правом на надання відзиву на апеляційну скаргу не скористались.
 
В судовому засіданні представник Київської обласної прокуратури - Ламшина О.О.  підтримала доводи апеляційної скарги та просила її задовольнити з підстав, викладених у ній.
Представник ОСОБА_1 - адвокат Сідашов О.В. заперечував щодо доводів апеляційної скарги, просив ухвалу суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.
 
Заслухавши доповідь судді, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого судового рішення, колегія суддів виходить з наступного.
 
Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.
Форма та зміст позовної заяви, яка подається до суду, визначені у ст.ст. 175, 177 ЦПК України.
Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 3 ЦПК України, провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Закон, який встановлює нові обов`язки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі.
Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України (в редакції чинній на час звернення прокурора до суду) до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
09 квітня 2025 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» №4292-ІХ від 12.03.2025 року, згідно з яким ст. 390 ЦК України доповнено ч. 5 наступного змісту: «Суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві.
Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.
Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду».
Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви».
Частину 4 ст. 177 ЦПК України доповнено абз. 2 такого змісту: «У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви».
У зв`язку із набранням чинності Закону України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 18 квітня 2025 року позовну заяву першого заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах Пірнівської сільської ради залишено без руху та надано час для усунення недоліків шляхом внесення на депозитний рахунок суду відповідної грошової суми в розмірі оцінки (експертно-грошова оцінка земельних ділянок) здійсненої в порядку, визначеному Законом України «Про оцінку земель», чинної на дату подання позовної заяви.
Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Відповідно до п.8 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.
 
З матеріалів справи убачається, що позовна заява, подана прокурором 26 березня 2025 року, відповідала вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, в редакції, чинній на дату звернення до суду.
Нова редакція ч. 4 ст. 177 ЦПК України набула чинності 09 квітня 2025 року, тобто після подачі позовної заяви.
Згідно з ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.
Застосовуючи вимоги ч. 4 ст. 177 ЦПК України, суд першої інстанції посилався на Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача», якими передбачено зворотну дію в часі положень цього Закону в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна.
Однак, п. 2 розділу ІІ Закону України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» передбачено, що положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом, а також у частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права щодо: нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності цим Законом; нерухомого майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності цим Законом.
Суд першої інстанції не звернув уваги на ту обставину, що Законом не передбачено зворотну дію в часі положень ч. 4 ст. 177 ЦПК України та послався на положення процесуального закону, які не підлягають застосуванню у даному випадку.
За таких обставин повернення заяви позивачеві на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України колегія суддів вважає помилковим, оскільки на час звернення позивача з цим позовом до суду позовна заява відповідала вимогам ч.4 ст.177 ЦПК України в редакції, яка діяла на той час.
Отже, суд першої інстанції не мав підстав для встановлення вимоги щодо подання прокурором до суду документів щодо оцінки земельної ділянки та документів на підтвердження внесення на депозитний рахунок суду вартості земельної ділянки, а відтак, для залишення позову без розгляду в зв`язку з невиконанням цих вимог.
 
З матеріалів справи убачається, що власником вказаних земельних ділянок, переданих у приватну власність рішенням Новосілківської сільської ради Вишгородського району Київської області № 261-24-VI від 10 липня 2013 року на теперішній час є ОСОБА_1 ..
При цьому, прокурор вказував, що відведення у приватну власність вказаних земельних ділянок здійснено з порушенням вимог ст.ст. 19, 20, 58, 59, 60-62, 83, 84, 116 ЗК України та ст.ст. 1, 4, 88-90 ВК України, оскільки ділянки розташовані у межах прибережної захисної смуги річки Десна і, відповідно, є землями водного фонду, які не підлягають приватизації.
Варто зазначити, що питання добросовісного набуття прав на спірний об`єкт набувачем має бути оцінене судом першої інстанції під час судового розгляду справи. Означена обставина (добросовісності/недобросовісності набуття) залишатиметься невизначеною до закінчення розгляду справи та ухвалення судом рішення по суті спору.
Так, згідно з ч. 5 ст. 12 ЦК України, якщо законом встановлені правові наслідки недобросовісного або нерозумного здійснення особою свого права, вважається, що поведінка особи є добросовісною та розумною, якщо інше не встановлено судом.
Тобто, означена норма закріплює презумпцію добросовісності та розумності поведінки особи, яка реалізує своє суб`єктивне право, що може бути спростована лише на підставі встановлених судом обставин у відповідному процесуальному порядку. У контексті норм ЦПК України спростування зазначеної презумпції можливе виключно на стадії судового розгляду справи по суті, оскільки лише на цій стадії суд: досліджує надані сторонами докази, встановлює обставини, які мають значення для правильного вирішення спору, а також здійснює правову оцінку поведінки сторін у межах реалізації ними тих чи інших прав.
Отже, при постановленні оскаржуваної ухвали суд першої інстанції застосував положення ч. 4 ст. 177 ЦПК України, які не підлягають застосуванню.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях вказує на те, що при застосуванні процедурних правил національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом (рішення від 26 липня 2007 року у справі «Walchli v. France», від 8 грудня 2016 року «ТОВ «Фріда» проти України»).
Згідно з вимогами ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
Отже, ухвала Вишгородського районного суду Київської області від 19 червня 2025 року постановлена з порушенням норм процесуального права, а тому підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, а відтак апеляційна скарга першого заступника керівника Київської обласної прокуратури підлягає задоволенню.
За таких обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції допустив порушення норм процесуального права та дійшов передчасного висновку про залишення позовної заяви без розгляду на підставі п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.
Таким чином, доводи викладені в апеляційній скарзі, знайшли своє підтвердження матеріалами справи.
Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України порушення норм процесуального права, яке призвело до помилковості ухвали є підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
За вказаних обставин, колегія суддів приходить до висновку про скасування ухвали суду першої інстанції з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.
 
Керуючись ст. ст. 367, 374, 379, 381-384 ЦПК України, суд апеляційної інстанції
 
П О С Т А Н О В И В
 
Апеляційну скаргу Першого заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області - задовольнити.
Ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 18 березня 2025 року - скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 
 
Суддя-доповідач:                                                                             В.В. Соколова
 
Судді:                                                                                                 О.В. Желепа
                                                                                                                        
                                                                                                             Н.В. Поліщук

                                       Повний текст постанови складений 20 листопада 2025 року.