УХВАЛА
 
17 листопада 2025 року
м. Київ
 
справа № 752/22981/20
провадження № 61-7012св23
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: 
 
Сердюка В. В. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Фаловської І. М.
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу  ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 23 лютого 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Гарант Капітал», уповноваженого на ліквідацію Акціонерного товариства АКБ «Аркада» Луньо Іллі Вікторовича, Товариства 
з обмеженою відповідальністю «Аркада-Будівництво», Товариства 
з обмеженою відповідальністю «Контактбудсервіс», треті особи: Національний банк України, Київська міська державна адміністрація, про визнання майнових прав на об`єкт незавершеного будівництва,
 
ВСТАНОВИВ:
 
У листопаді 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Гарант Капітал» (далі - ТОВ «ФК «Гарант Капітал»), уповноваженого на ліквідацію Акціонерного товариства АКБ «Аркада» Луньо Іллі Вікторовича, Товариства 
з обмеженою відповідальністю «Аркада-Будівництво» (далі - ТОВ «Аркада-Будівництво»), Товариства з обмеженою відповідальністю «Контактбудсервіс» (далі - ТОВ «Контактбудсервіс»), треті особи: Національний банк України, Київська міська державна адміністрація, в якому просила визнати майнові права на об?єкт незавершеного будівництва, житлове приміщення - однокімнатну квартиру, загальною площею 47,66 кв. м (складову частину об?єкта будівництва - житлового будинку АДРЕСА_1 , вартістю 894 290,80 грн.
 
Голосіївський районний суд міста Києва рішенням від 20 жовтня 2022 року позов задовольнив.
 
Визнав за ОСОБА_1 майнові права на об?єкт незавершеного будівництва, житлове приміщення - однокімнатну квартиру, загальною площею 47,66 кв. м (складову частину об?єкта будівництва - житловий будинок 
АДРЕСА_1 , вартістю 
880 224,96 грн.
 
Київський апеляційний суд постановою від 23 лютого 2023 року рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 20 жовтня 2022 року скасував та ухвалив нове судове рішення про відмову у задоволенні позову.
 
08 травня 2023 року ОСОБА_1 , засобами поштового зв`язку, звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Київського апеляційного суду від 23 лютого 2023 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального та порушення норм процесуального права, просить скасувати постанову Київського апеляційного суду від 23 лютого 2023 року та залишити в силі рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 20 жовтня 2022 року.
 
Верховний Суд ухвалою від 11 жовтня 2023 року відкрив касаційне провадження у справі за поданою касаційною скаргою.
 
Підставою відкриття касаційного провадження є пункт 3 частини другої статті 
389 ЦПК України.
 
У жовтні 2023 року справа надійшла до Верховного Суду.
 
Згідно із пунктом 1 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання 
про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті.
 
Відповідно до абзацу 1 частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
 
Відповідно до частини п`ятої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку.
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду.
 
Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України в суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
 
Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК Українирозгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
 
Зокрема, в частині тринадцятій статті 7 ЦПК Українипередбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними в справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Європейський суд з прав людини зазначив, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну 
від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам 
статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції 
не мали встановлювати факти справи, а лише тлумачили відповідні юридичні норми (рішення в справі «Жук проти України» від 21 жовтня 2010 року).
 
Таким чином, питання виклику учасників справи для надання пояснень вирішується Верховним Судом з огляду на встановлену необхідність таких пояснень.
 
Оскільки суд касаційної інстанції не встановив необхідності надання пояснень сторонами у справі на стадії касаційного перегляду судових рішень, то підстави для розгляду справи за участю учасників справи в суді касаційної інстанції відсутні.
 
За таких обставин розгляд справи буде здійснюватися в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними 
у ній матеріалами, а копія судового рішення направлена у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України. 
 
З урахуванням категорії і складності справи та відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України справа підлягає розгляду в складі 
п`яти суддів.
 
Керуючись статтею 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду
 
УХВАЛИВ:
 
Справу за позовом  ОСОБА_1 до Товариства 
з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Гарант Капітал», уповноваженого на ліквідацію Акціонерного товариства АКБ «Аркада» Луньо Іллі Вікторовича, Товариства з обмеженою відповідальністю «Аркада-Будівництво», Товариства з обмеженою відповідальністю «Контактбудсервіс», треті особи: Національний банк України, Київська міська державна адміністрація, про визнання майнових прав на об`єкт незавершеного будівництва, за касаційною скаргою  ОСОБА_1 
на постанову Київського апеляційного суду від 23 лютого 2023 року призначити до судового розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.
 
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                      В. В. Сердюк
 
С. О. Карпенко
 
І. М. Фаловська