ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/31066/21                                        Суддя (судді) першої інстанції: Жукова Є.О.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2025 року                                                                      м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого - судді                    Штульман І.В.
суддів:                              Оксененка О.М.,
                                                  Черпака Ю.К., -
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 13 листопада 2024 року по справі за адміністративним позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, -
В С Т А Н О В И В :
28 жовтня 2021 року представник позивача Фізичної особи-підприємця (далі - ФОП) ОСОБА_1 - адвокат Демянова Наталія Ігорівна звернулася в Окружний адміністративний суд міста Києва з адміністративним позовом до Головного управління Державної податкової служби (далі -  ГУ ДПС) у м. Києві (далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення про виключення з реєстру платників єдиного податку №1287/26-15-24-17/ НОМЕР_1 від 30 вересня 2021 року.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 листопада 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
На виконання положень пункту 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13 грудня 2022 року №2825-ІХ, справа №640/31066/21 надіслана до Київського окружного адміністративного суду за належністю.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду 15 серпня 2024 року справу №640/31066/21 прийнято до провадження суддею Жукової Є.О. та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 13 листопада 2024 року адміністративний позов ФОП ОСОБА_1 задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення ГУ ДПС у м. Києві про виключення ФОП ОСОБА_1 з реєстру платників єдиного податку №1287/26-15-24-17-26/ НОМЕР_1 від 30 вересня 2021 року. Стягнуто на користь ФОП ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у м. Києві судові витрати по сплаті судового збору у сумі 2270 гривень. 
Приймаючи рішення про задоволення позову, суд першої інстанції виходив з того, що перевірка дотримання платником єдиного податку вимог перебування на спрощеній системі оподаткування не належить до предмета камеральної перевірки та відхилив заперечення відповідача, які полягають у тому, що оскільки  статей 75, 76 Податкового кодексу (далі - ПК) України передбачена можливість проведення камеральної перевірки «з інших питань», встановлення невідповідності платника податків вимогам підпункту 298.2.3 пункту 298.1 статті 298 ПК України за наслідками камеральної перевірки не суперечить положенням цього Кодексу. Таким чином, висновки камеральної перевірки, що відображені в акті від 27 вересня 2021 року, не могли слугувати підставою для прийняття ГУ ДПС у м. Києві рішення від 30 вересня 2021 року. 
Не погоджуючись із рішенням Київського окружного адміністративного суду від 13 листопада 2024 року, ГУ ДПС у м. Києві подало апеляційну скаргу, посилаючись на порушення норм матеріального і процесуального права, просить його скасувати і ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову ФОП ОСОБА_1 відмовити. 
Позивачем не подано відзиву на апеляційну скаргу.
За змістом частини першої статті 309 Кодексу адміністративного судочинства України, у апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції має бути розглянута протягом шістдесяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження.
За приписами частини другої статті 309 Кодексу адміністративного судочинства України, у виняткових випадках апеляційний суд за клопотанням сторони та з урахуванням особливостей розгляду справи може продовжити строк розгляду справи, але не більш як на п`ятнадцять днів, про що постановляє ухвалу.
Згідно з частиною четвертою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі.
Пунктом 1 статті 6, ратифікованої Законом України №475/97-ВР від 17 липня            1997 року, Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод закріплено право вирішення спірного питання упродовж розумного строку. 
Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду з метою забезпечення повного та всебічного розгляду справи, а також прийняття законного та обґрунтованого рішення з дотриманням процесуальних прав усіх учасників судового процесу, дійшла висновку про наявність підстав для продовження строку розгляду апеляційної скарги на розумний строк.
Відповідно до пункту 3 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
З огляду на викладене, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення Київського окружного адміністративного суду від 13 листопада 2024 року, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду дійшла до висновку про залишення апеляційної скарги відповідача без задоволення, а оскаржуваного судового рішення - без змін, мотивуючи це наступним.
З матеріалів справи вбачається, і це правильно встановлено судом першої інстанції, що ОСОБА_1 зареєстрована, як фізична особа-підприємець з 23 липня 2020 року.
Відповідно до витягу з реєстру платників єдиного податку ОСОБА_1 зареєстрована платником єдиного податку другої групи оподаткування за ставкою 20% та перебуває на обліку в ГУ ДПС у м. Києві.
07 вересня 2021 року відповідачем була проведена фактична перевірка ФОП ОСОБА_1 на підставі наказу №6937-п від 06 вересня 2021 року та підпункту 80.2.2. пункту 80.2. статті 80 ПК України.
Під час перевірки податковим органом встановлено порушення ФОП ОСОБА_1 , а саме: продаж алкогольних напоїв платником єдиного податку та порушено вимоги глави 11 розділу ХІV ПК України. За результатами перевірки складений акт фактичної перевірки №2038/26/15/07/ НОМЕР_1 від 15 вересня 2021 року.
27 вересня 2021 року ФОП ОСОБА_1 подано до ГУ ДПС у м. Києві заперечення на акт перевірки №2038/26/15/07/1901107580 від 14 вересня 2021 року.
Листом від 08 жовтня 2021 року №30006/І/26-15-07-07-01-13 ГУ ДПС у м. Києві висновки акту залишено без змін, а заперечення ФОП ОСОБА_1 без задоволення.
На підставі висновків акту перевірки ГУ ДПС у м. Києві 30 вересня 2021 року прийнято рішення №1287/26-15-24-17-26/ НОМЕР_1 про виключення з реєстру платника єдиного податку ФОП ОСОБА_1 , з 30 вересня 2021 року.
Вважаючи оспорюване рішення відповідача протиправним та таким, що підлягає скасуванню, представник позивача ФОП ОСОБА_1 - адвокат Демянова Н.І. звернулася до суду з позовом за захистом охоронюваних законом прав та інтересів свого довірителя.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України.
Відповідно до пунктів 291.2, 291.3 статті 291 ПК України, спрощена система оподаткування, обліку та звітності - особливий механізм справляння податків і зборів, що встановлює заміну сплати окремих податків і зборів, встановлених пунктом 297.1 статті 297 цього Кодексу, на сплату єдиного податку в порядку та на умовах, визначених цією главою, з одночасним веденням спрощеного обліку та звітності.
Юридична особа чи фізична особа - підприємець може самостійно обрати спрощену систему оподаткування, якщо така особа відповідає вимогам, встановленим цією главою, та реєструється платником єдиного податку в порядку, визначеному цією главою.
Пунктом 299.3 статті 299 ПК України визначено, що у разі відсутності визначених цим Кодексом підстав для відмови у реєстрації суб`єкта господарювання як платника єдиного податку контролюючий орган зобов`язаний протягом двох робочих днів від дати надходження заяви щодо переходу на спрощену систему оподаткування зареєструвати таку особу платником єдиного податку.
Згідно підпункту 3 пункту 299.10 статті 299 ПК України, реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у випадках, визначених підпунктом 298.2.3 пункту 298.2 статті 298 цього Кодексу.
Положеннями абзацу п`ятого підпункту 298.2.3 пункту 298.2 статті 298 ПК України визначено, що платники єдиного податку зобов`язані перейти на сплату інших податків і зборів, визначених цим Кодексом, у таких випадках та в строки - у разі здійснення видів діяльності, які не дають права застосовувати спрощену систему оподаткування, або невідповідності вимогам організаційно-правових форм господарювання - з першого числа місяця, наступного за податковим (звітним) періодом, у якому здійснювалися такі види діяльності або відбулася зміна організаційно-правової форми.
Згідно положень пункту 299.11 статті 299 ПК України, у разі виявлення відповідним контролюючим органом під час проведення перевірок порушень платником єдиного податку першої-третьої груп вимог, встановлених цією главою, анулювання реєстрації платника єдиного податку першої-третьої груп проводиться за рішенням такого органу, прийнятим на підставі акта перевірки, з першого числа місяця, наступного за кварталом, в якому допущено порушення. У такому випадку суб`єкт господарювання має право обрати або перейти на спрощену систему оподаткування після закінчення чотирьох послідовних кварталів з моменту прийняття рішення контролюючим органом.
Зміст наведеної правової норми дає підстави для висновку, що контролюючий орган приймає рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку першої-третьої групи у разі встановлення під час проведення перевірки факту наявності у такого платника податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів, що повинно бути зафіксовано у відповідному акті перевірки. При цьому, реєстрація платника єдиного податку анулюється з першого числа місяця, наступного за кварталом, в якому допущено порушення.
Аналогічна правова позиція висловлена в постанові Верховного Суду від 21 травня 2020 року у справі №820/5346/17.
Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Згідно підпункту 75.1.3 пункту 75.1 статті 75 ПК України, фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).
Так, перевірка суб`єкта підприємницької діяльності-платника єдиного податку на предмет дотримання ним вимог перебування на спрощеній системі оподаткування не відноситься до фактичних перевірок, а може проводитись шляхом призначення та проведення документальної планової або позапланової перевірки платника податків у відповідності до норм ПК України.
Проаналізувавши норми права, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду приходить до висновку, що податковий орган повинен був провести документальну перевірка платника податків та прийняти рішення про анулювання реєстрації шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку.
Верховний Суд при розгляді аналогічних адміністративних справ сформував наступні висновки: "реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у встановлених законом випадках. При цьому, прийняття контролюючим органом рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку можливе лише на підставі проведеної документальної перевірки відповідного платника податку та встановлених в ході останньої порушень, відповідно до яких платник податків не може перебувати на спрощеній системі оподаткування" (постанови від 26 лютого 2019 року у справі №805/1396/17-а, від 05 лютого 2019 року у справі №805/206/17-а, 10 листопада 2021 року у справі №200/697/20-а та від 10 листопада  2021 року у справі №200/697/20-а). 
Судом першої інстанції правильно встановлено, що у відношенні ФОП ОСОБА_1 проведено фактичну перевірку та складено акт №2038/26/15/07/ НОМЕР_1 від 14 вересня 2021 року. 
На підставі висновків акта фактичної перевірки, ГУ ДПС у м. Києві прийнято рішення №1287/26-15-24-17-26/ НОМЕР_1 від 30 вересня 2021 року про виключення з Реєстру платників єдиного податку ФОП ОСОБА_1 .
Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду звертає увагу, що у відношенні ФОП ОСОБА_1 податковим органом не проведено документальної планової або позапланової перевірки платника податків перевірки, а рішення №1287/26-15-24-17-26/ НОМЕР_1 від 30 вересня 2021 року прийнято на підставі акта фактичної перевірки, тобто без дотримання процедури анулювання реєстрації платника єдиного податку.
Проаналізувавши норми права та матеріали справи, колегія судді Шостого апеляційного адміністративного суду вважає правильним висновок суду першої інстанції, що рішення ГУ ДПС у м. Києві №1287/26-15-24-17-26/1901107580 від 30 вересня 2021 року про виключення з Реєстру платників єдиного податку, прийняте щодо ФОП ОСОБА_1 , є протиправним та підлягає скасуванню.
Рішення Київського окружного адміністративного суду від 13 листопада 2024 року постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені ГУ ДПС у м. Києві в апеляційній скарзі доводи не спростовують висновки суду першої інстанції. 
Посилання апелянта на судову практику Верховного Суду за 2018 - 2019 роки колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду визнає необґрунтованими, оскільки судом застосована саме остання практика Верховного Суду, у розумінні частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України. 
Судовою колегією враховується, що згідно пункту 41 висновку №37 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Приписи статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись статтями 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві - залишити без задоволення.
Рішення Київського окружного адміністративного суду від 13 листопада 2024 року у справі №640/31066/21 - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення, є остаточною та оскарженню не підлягає крім випадків, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя                                                                      І.В. Штульман

Судді:                                                                                          О.М. Оксененко

                                                                                                    Ю.К. Черпак