ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ                                              
 
09 жовтня 2025 року
м. Київ
 
справа № 824/17/25
провадження № 61-11369ав25
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: 
Калараша А. А. (суддя-доповідач), Грушицького А. І., Литвиненко І. В.,
 
за участю: 
секретаря судового засідання - Маріної Юлії Артурівни, 
представника позивача - Сокура Сергія Олеговича,
 
учасники справи:
позивач - Державна компанія з експорту та імпорту продукції і послуг військового та спеціального призначення «Укрспецекспорт»,
відповідач - Компанія SIGMA РСО Sp. zо.о. (Республіка Польща),
 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу Компанії Sigma PCO Sp. z o.o. на ухвалу Київського апеляційного суду від 02 травня 2025 року, постановленуу складі судді Ящук Т. І.,
 
у справі за заявою Компанії Sigma PCO Sp. z o.o. про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 02 грудня 2024 року у справі № 32/2024 за позовом Державної компанії з експорту та імпорту продукції і послуг військового та спеціального призначення «Укрспецекспорт» до Компанії SIGMA РСО Sp. zо.о. про стягнення суми попередньої оплати, сплаченої за контрактом, пені, штрафу та суми компенсації арбітражного збору,
ВСТАНОВИВ:
 
Короткий зміст заявлених вимог
 
1.            03 січня 2025 року Компанія SIGMA PCO Sp.z o.o. звернулася до Київського апеляційного суду із заявою про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 02 грудня 2024 року (далі - рішення МКАС при ТПП України від 02 грудня 2024 року).
 
2.            Заява мотивована тим, що рішенням МКАС при ТПП України від 02 грудня 2024 року позовні вимоги Державної компанії з експорту та імпорту продукції i послуг військового та спеціального призначення «Укрспецекспорт» (далі - ДК «Укрспецекспорт») до Компанії SIGMA PCO Sp. z o.o. про стягнення 4 557 465,00 доларів США задоволено частково. Зобов`язано Компанію SIGMA PCO Sp. z o.o сплатити ДК «Укрспецекспорт» наступні суми: 3 630 000,00 доларів США - повернення попередньої оплати (авансового платежу) сплаченої за контрактом; 290 400,00 доларів США - штраф за непостачання товару за контрактом; 31 569,39 доларів США в якості компенсації арбітражного збору; разом: 3 951 969,39 доларів США.
 
3.            Оскаржуване рішення МКАС при ТПП України ґрунтується на тому, що повідомлення відповідачем позивача про форс-мажорні обставини відбулося 21 серпня 2023 року, тобто після закінчення строку поставки за контрактом. Відповідно таке повідомлення про форс-мажор не звільняє відповідача від відповідальності за непоставку (пункт 232 рішення МКАС при ТПП України). Такий висновок МКАС при ТПП України суперечить фактичним обставинам справи, оскільки відповідач повідомив покупця про настання форс-мажорних обставин у перший робочий день після останнього дня строку - понеділок 21 серпня 2023 року, що відповідає частині п`ятій статті 254 Цивільного кодексу України. Відповідно висновок МКАС при ТПП України про порушення відповідачем вимог контракту щодо повідомлення про форс-мажорні обставини є помилковим.
 
4.            Крім того, не відповідає умовам контракту висновок МКАС при ТПП України про відсутність інформації щодо перешкод поза його контролем у листі контрагента продавця від 28 серпня 2023 року (пункт 229 рішення МКАС при ТПП України). В останньому реченні зазначеного листа прямо вказується на «роботу щодо отримання експортних дозволів», а в контексті листа загалом - на неможливість отримання таких експортних дозволів для поставки товару.
 
5.            Водночас неправильним є посилання МКАС при ТПП України на пункт 14.9 контракту щодо необхідності надання відмови у видачі експортної ліцензії для розірвання контракту, оскільки відповідач ніколи не намагався розірвати контракт, а лише повідомляв покупця про наявність форс-мажорних обставин.
6.            На підставі зазначених висновків МКАС при ТПП України зауважив про відсутність необхідності надавати оцінку формі та змісту підтвердження форс-мажорних обставин, наданого Польсько-Українською господарчою палатою (пункт 233 рішення МКАС при ТПП України), тобто відмовився дати оцінку документам про наявність форс-мажорних обставин, наданими відповідачем у арбітражному провадженні, а взяв до уваги лише доводи позивача.
 
7.            Наведені помилкові висновки МКАС при ТПП України разом з його відмовою дати оцінку головному документу, на який посилався відповідач у арбітражному провадженні як на підставу його заперечень проти позову, призвели до прийняття неправильного по суті рішення та свідчать про порушення засадничого принципу судового процесу в Україні −принципу рівності усіх учасників арбітражного провадження, що є порушеннням публічного порядку України.
 
8.            Ухвалюючи рішення, МКАС при ТПП України послався на пункт 10.3 контракту, який передбачає відповідальність за відмову продавця від поставки товару. Разом з тим, позовні вимоги позивача обґрунтовані пунктом 10.1 контракту, який передбачає відповідальність продавця за прострочення поставки товару. Продавець ніколи не відмовлявся від поставки товару, а навпаки, неодноразово заявляв про протилежне та про вжиті ним заходи щодо виконання контрактних обов`язків. При цьому помилковим є твердження МКАС при ТПП України про те, що відповідач у арбітражному провадженні нібито не заперечував проти застосування цього пункту та розрахунків позивача (пункт 252 рішення МКАС при ТПП України). Відповідач активно заперечував у арбітражному провадженні проти задоволення позову у цілому, у тому числі й у частині стягнення штрафних санкцій. Проте позивач в обґрунтування заявлених до стягнення штрафних санкцій за пунктом 10.3 Контракту не посилався. За таких обставин МКАС при ТПП України змінив підстави позовних вимог, чим допустив вихід за межі позовних вимог. Зміна підстав позовних вимог при ухваленні рішення МКАС при ТПП України щодо стягнення штрафу є порушенням засадничих принципів процесуального права, які є частиною публічного порядку України.
 
9.            Отже, рішення МКАС при ТПП України від 02 грудня 2024 року підлягає скасуванню як таке, що порушує публічний порядок України. 
 
10.         Із урахуванням зазначених обставин, Компанії SIGMA PCO Sp.z o.o. просила скасувати рішення МКАС при ТПП України від 02 грудня 2024 року у справі № 32/2024; судові витрати, пов`язані з розглядом цієї справи, покласти на ДК «Укрспецекспорт».  
 
Короткий зміст ухвали суду першої інстанції і мотиви її прийняття 
 
11.         Ухвалою Київського апеляційного суду від 02 травня 2025 року у задоволенні заяви Компанії SIGMA PCO Sp. z o.o відмовлено. Стягнено з Компанії SIGMA РСО Sp.z о.о. на користь ДК «Укрспецекспорт» судові витрати в сумі 800,00 грн.
 
12.         Ухвала мотивована тим, що оспорюване рішення МКАС при ТПП України ухвалено компетентним арбітражним судом відповідно до укладеного між сторонами договору. Виходячи з вимог чинного законодавства, суд загальної юрисдикції не має правових підстав аналізувати правильність застосування МКАС при ТПП України норм матеріального права України при вирішенні спору та переглядати спір по суті. Обставини, встановлені оскаржуваним рішенням МКАС при ТПП України, не стосуються суспільних, економічних та соціальних основ держави Україна, рішення ухвалено у спорі, передбаченому арбітражним застереженням, стосується боржника SIGMA РСО Sp. z о.о. як окремої юридичної особи та самостійного учасника господарського обороту, тому зазначене рішення не суперечить публічному порядку України.
 
Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка їх подала 
 
13.         03 вересня 2025 року Компанія SIGMA PCO Sp.z o.o., в інтересах якої діє представник - адвокат Свірська О. О., через підсистему «Електронний суд» подала до Верховного Суду апеляційну скаргу на ухвалу Київського апеляційного суду від 02 травня 2025 року, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та ухвалити нове судове рішення про задоволення заяви.
 
14.         Апеляційна скарга мотивована тим, що допущені при ухваленні оскаржуваного рішення МКАС при ТПП України порушення основоположного процесуального принципу рівності сторін, яке було здійснене МКАС при ТПП України шляхом відмови від встановлення обставин спору щодо закінчення строку поставки, відмови МКАС при ТПП України від надання оцінки формі та змісту документа про форс-мажорні обставини, ігнорування доказів відповідача в арбітражному провадженні та однобокої оцінки інших доказів без урахування поданих відповідачем доводів та мотивів їх відхилення, є порушенням публічного порядку України. Суд першої інстанції зазначеного до уваги не взяв, чим допустив порушення пункт 3 частини першої статті 376 ЦПК України. 
 
МКАС при ТПП Українив оскаржуваному рішення за власною ініціативою змінив підстави позовних вимог, чим допустив вихід за межі позовних вимог.                     Так, в обґрунтування ухваленого рішення, МКАС при ТПП України послалося на пункт 10.3 контракту, який передбачає відповідальність за відмову продавця від поставки товару (пункти 247-254 рішення МКАС при ТПП України). У той же час позовні вимоги позивач обґрунтовував пунктом 10.1 контракту, який передбачає відповідальність продавця за прострочення поставки товару. В оскаржуваній ухвалі Київський апеляційний суд не врахував наведених обставин, внаслідок чого дійшов помилкового висновку про відсутність виходу арбітражним судом за межі позовних вимог. 
 
Відзиви на апеляційну скаргу
 
15.         30 вересня 2025 року до Верховного Суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, поданий 29 вересня 2025 року представником ДК «Укрспецекспорт»- Сокурем С. О. через підсистему «Електронний суд», у якому останній просить залишити оскаржувану ухвалу без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.
 
16.         Відзив на апеляційну скаргу мотивований тим, що апеляційна скарга не містить підстав для скасування ухвали Київського апеляційного суду від 02 травня 2025 року у справі № 824/17/25, оскільки її доводи зводяться до намагання довести наявність порушень публічного порядку України та повністю дублюють доводи відповідача, викладенні у його заяві від 18 лютого 2025 року про скасування рішення МКАС при ТПП України, без фактичного обґрунтування підстав апеляційного оскарження судового рішення. 
 
В апеляційній скарзі не наведено жодних доводів та обставин, які б свідчили про те, що оскаржуване рішення МКАС при ТПП України порушує публічний порядок в Україні, а тому відсутні правові підстави, передбачені частиною другою статті 459 ЦПК України та частиною другою статті 34 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж», для скасування рішення МКАС при ТПП України, у зв`язку з чим апеляційна скарга не підлягає задоволенню. 
 
Провадження у суді апеляційної інстанції
 
17.         Ухвалою Верховного Суду від 08 вересня 2025 року відкрито апеляційне провадження у цій справі. Витребувано із Київського апеляційного суду матеріали справи № 824/17/25. 
 
18.         Ухвалою Верховного Суду від 29 вересня 2025 року закінчено підготовчі дії у справі та призначено справу до розгляду.
 
19.         У судовому засіданні представник позивача ДП «Укрспецекспорт» − Сокур С. О. підтримав доводи, викладені у відзиві на апеляційну скаргу,заперечив проти задоволення апеляційної скарги та просив рішення суду першої інстанції залишити без змін. 
 
20.         Представник відповідача Компанії SIGMA PCO Sp.z o.o. у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. 
 
21.         Неявка представника відповідача Компанії SIGMAPCO Sp. z o.o. не перешкоджає розгляду справи по суті, тому колегія суддів, керуючись положеннями частини першої статті 223 ЦПК України, вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторони відповідача. 
 
Фактичні обставини справи
 
22.         Суд встановив, що 03 травня 2023 року між Компанією SIGMA РСО Sp.z о.о. як продавцем та ДК «Укрспецекспорт» як покупцем  укладено контракт            № USЕ - 54.2.1-47-К/КІ-23, відповідно до умов якого продавець продає через покупця для кінцевого споживача товар за кількістю, ціною та номенклатурою, зазначеними у специфікації (додаток № 1) до цього контракту (т.1 а. с. 7-13).
 
23.         Пунктом 12.1 контракту передбачено, що всі розбіжності, що виникли у зв`язку з виконанням цього контракту, будуть вирішуватися шляхом дружніх переговорів між сторонами.
 
24.         Згідно з пунктом 12.2 контракту усі спори або претензії, що виникають з цього контракту або пов'язані з ним, включаючи спори, що пов`язані з його дійсністю, порушенням, розірванням або недійсністю, що не були вирішені шляхом переговорів сторін, підлягають вирішенню у Міжнародному комерційному арбітражному суді при Торгово-промисловій палаті України згідно з його Регламентом. Правом, яке регулює цей контракт, є матеріальне право України. Арбітражний суд складається з трьох арбітрів. Місцем проведення засідання Арбітражного суду є місто Київ, Україна. Мовою арбітражного провадження є англійська.
 
25.         Рішенням МКАС при ТПП України від 02 грудня 2024 року позовні вимоги ДК «Укрспецекспорт» задоволено частково. Зобов`язано Компанію SIGMA PCO Sp. z o.o сплатити ДК «Укрспецекспорт» наступні суми: 3 630 000,00 доларів США - повернення попередньої оплати (авансового платежу) сплаченої за контрактом; 290 400,00 доларів США - штраф за непостачання товару за контрактом; 31 569,39 доларів США в якості компенсації арбітражного збору; разом: 3 951 969,39 доларів США (т. 1 а. с. 14-67). 
 
Позиція суду апеляційної інстанції, застосовані норми права та мотиви, якими керується суд при прийнятті постанови 
 
26.         Частиною другою статті 24, частиною другою статті 351 ЦПК України передбачено, що Верховний Суд переглядає в апеляційному порядку судові рішення апеляційних судів, ухвалені ними як судами першої інстанції.
 
27.         Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника позивача ДП «Укрспецекспорт» − Сокура С. О., з`ясувавши обставини справи та здійснивши їх перевірку доказами, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.
 
28.         Відповідно до частин першої, другої, четвертої статті 454 ЦПК України сторони мають право звернутися до суду із заявою про скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу. Рішення міжнародного комерційного арбітражу може бути оспорено в порядку, передбаченому цим розділом, якщо місце арбітражу знаходиться на території України. Заява про скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу подається до апеляційного загального суду за місцезнаходженням арбітражу.
 
29.         Частиною першою статті 459 ЦПК України передбачено, що рішення міжнародного комерційного арбітражу може бути скасоване судом лише у випадках, передбачених цією статтею, якщо інше не передбачено міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або Законом України «Про міжнародний комерційний арбітраж».
 
30.         Відповідно до частини другої статті 459 ЦПК України, яка узгоджується із частиною другою статті 34 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж», рішення міжнародного комерційного арбітражу може бути скасовано у разі, якщо:
 
1) сторона, що подала заяву про скасування, надасть докази того, що:
 
а) одна із сторін в арбітражній угоді була недієздатною; або ця угода є недійсною за законом, якому сторони цю угоду підпорядкували, а в разі відсутності такої вказівки - за законом України; або
б) її не було належним чином повідомлено про призначення арбітра чи про арбітражний розгляд або з інших поважних причин вона не могла подати свої пояснення; або
в) рішення винесено щодо не передбаченого арбітражною угодою спору або такого, що не підпадає під її умови, або містить постанови з питань, що виходять за межі арбітражної угоди, проте якщо постанови з питань, які охоплюються арбітражною угодою, можуть бути відокремлені від тих, що не охоплюються такою угодою, то може бути скасована тільки та частина арбітражного рішення, яка містить постанови з питань, що не охоплюються арбітражною угодою; або
г) склад міжнародного комерційного арбітражу або арбітражна процедура не відповідали угоді сторін, якщо тільки така угода не суперечить закону, від якого сторони не можуть відступати, або, за відсутності такої угоди, не відповідали закону; або
 
2) суд визначить, що:
а) відповідно до закону спір, з огляду на його предмет, не може бути переданий на вирішення міжнародного комерційного арбітражу; або
б) арбітражне рішення суперечить публічному порядку України.
 
31.         Згідно із статтею 5 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж» з питань, що регулюються цим Законом, ніяке судове втручання не повинно мати місця, крім як у випадках, коли воно передбачене в цьому Законі.
 
32.         Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що перелік підстав для скасування рішення арбітражного суду є вичерпним, а тягар доведення наявності підстав для скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу покладається на сторону, яка звертається із заявою про скасування такого рішення.
 
33.         Тож під час розгляду справ про скасування рішень міжнародного комерційного арбітражу повноваження національного суду є обмеженими, оскільки національний суд не має повноважень з перегляду рішень міжнародного комерційного арбітражу по суті вирішення спору, вдаватися в його повну перевірку чи переоцінку.
 
34.         Оскаржуючи рішення арбітражного судуу цій справі, заявник посилається на те, що воно порушує публічний порядок України.
 
35.         Під публічним порядком слід розуміти правопорядок держави, визначені принципи і засади, які становлять основу існуючого у ній ладу (стосуються її незалежності, цілісності, самостійності й недоторканості й основних конституційних прав, свобод, гарантій тощо). Міжнародний публічний порядок будь-якої країни включає фундаментальні принципи і засади правосуддя, моралі, які держава бажає захистити навіть тоді, коли це не має прямого стосунку до самої держави; правила, які забезпечують фундаментальні політичні, соціальні та економічні інтереси держави (правила про публічний порядок); обов`язок держави з дотримання своїх зобов`язань перед іншими державами та міжнародними організаціями. Це ті незмінні принципи, які виражають стабільність міжнародної системи: у тому числі суверенітет держави, невтручання у внутрішні справи держав, не порушення територіальної цілісності тощо.
 
36.         Тобто, правова концепція публічного порядку існує для того, щоб захистити державу від іноземних арбітражних рішень, які порушують діючі в державі фундаментальні принципи справедливості і правосуддя. Ці положення покликані встановити правовий бар`єр на шляху рішень, ухвалених всупереч кардинальним процесуальним і матеріально-правовим принципам, на яких тримається публічний і державний порядок.
 
37.         Об`єктом застереження про публічний порядок є міжнародні приватноправові відносини, а предметом незастосування іноземного права, яке обране для регулювання цивільно-правових відносин з іноземним елементом, якщо його застосування порушує публічний порядок держави. У цьому разі застереження про публічний порядок врегульовує самостійну сферу суспільних відносин, яка не залежить від сфери міждержавних відносин.
 
38.         Отже, посилання на порушення публічного порядку може мати місце тільки у випадках, коли арбітражне рішення суперечить основам правопорядку держави.
 
39.         Зазначений висновок викладений у постановах Верховного Суду від 05 вересня 2018 року в справі № 761/46285/16, від 14 січня 2021 року у справі № 824/178/19, від 03 липня 2025 року у справі № 824/144/24.
 
40.         Верховний Суд у постанові від 30 березня 2023 року у справі № 824/50/22 зазначив, що порушення публічного порядку може стосуватися основоположних принципів як матеріального, так і процесуального права.
 
41.         Категорія публічного порядку застосовується не лише задля того, щоб захистити державу від таких іноземних арбітражних рішень, що порушують діючі в державі фундаментальні принципи справедливості і правосуддя у країні визнання та виконання таких рішень. Очевидне неправильне застосування арбітражним судом фундаментальних норм національного матеріального права чи грубе порушення норм процесуального права також може призвести до порушення публічного порядку України та підлягає оцінці національним судом під час оскарження в ньому рішення комерційного арбітражу, розташованого у тій самій країні.
 
42.         Публічний порядок України може бути порушено таким рішенням міжнародного комерційного арбітражного суду, під час постановлення якого істотно та очевидно порушено право на судовий захист. До таких порушень належать невідповідність рішення арбітражу виключній компетенції державного суду на вирішення такого спору або існує рішення національного суду у спорі між тими ж сторонами, про той самий предмет, з тих самих підстав, що і спір, який розглядається арбітражним судом.
 
43.         Порушення публічного порядку матиме місце також у тих випадках, коли рішенням арбітражного суду порушено:
 
1. Засадничі, фундаментальні принципи (засади) українського права, у першу чергу конституційні, основи правопорядку в Україні, а також основні засади цивільного права.
2. Загальноприйняті принципи моралі, законні інтереси осіб, суспільства та держави.
 
3. Основоположні принципи та норми міжнародного права, у тому числі міжнародно-правові стандарти прав людини.
 
44.         Верховний Суд у постанові від 23 січня 2025 року у справі №  824/37/24 вказав, що до переліку фундаментальних основ, які складають публічний порядок, належить рівне ставлення до сторін арбітражного розгляду, зокрема: надання сторонам можливості викласти її аргументи, а також коментувати аргументи опонентів; відсутність процедур, які стосуються спору і в яких беруть участь арбітри за відсутності сторін спору; недопустимість подання сторонами підроблених доказів тощо.
 
45.         Обґрунтовуючи подану заяву про скасування рішення МКАС при ТПП України, представник Компанії SIGMA PCO Sp. z o.o. посилався на те, що зазначене рішення порушує публічний порядок України, оскільки продавець Компанія SIGMA PCO Sp. z o.o. повідомляла покупця ДК «Укрспецекспорт»про наявність форс-мажорних обставин і на підтвердження цього подала до МКАС при ТПП України належний доказ − підтвердження, видане Польсько-українською господарчою палатою, однак арбітражний суд проігнорував цей доказ, вказавши про відсутність необхідності надавати йому оцінку, чим порушив процесуальний принцип рівності сторін.
 
46.         Колегія суддів вважає такі доводи заявника необґрунтованими із таких міркувань. 
 
47.         Принцип рівності сторін означає, що всі учасники процесу, включаючи позивачів та відповідачів, мають однакові процесуальні права та обов`язки, забезпечуючи їм рівні можливості для представлення своїх аргументів та доказів у суді, що є фундаментом для справедливого розгляду справи.
 
48.         Зі змісту рішення МКАС при ТПП України від 02 грудня 2024 року встановлено, що: 
 
-         12 лютого 2024 року МКАС при ТПП України направив відповідачу лист № 520/14-6 разом з позовною заявою, доданими до неї документами та комплектом документів МКАС (Регламент МКАС та Рекомендаційний список арбітрів МКАС) та запропонував йому подати відзив на позовну заяву та призначити арбітра протягом 30 днів після отримання листа (пункт 40 рішення); 
-         12 березня 2024 року відповідач подав відзив на позовну заяву, до якого долучив 3 докази (пункт 48 рішення);
-         14 березня 2024 року відповідач подав лист про призначення арбітра - пана Влодзімєжа Бриха (пункт 48 рішення);
-         03 червня 2024 року відповідач надіслав листа, у якому запропонував встановити процесуальний графік (пункт 51 рішення); 
-         24 червня 2024 року МКАС при ТПП України надіслав відповідачу відповідь на відзив на позовну заяву та запропонував відповідачу подати свої зауваження протягом 30 днів після отримання цього листа (пункт 54 рішення); 
-         МКАС при ТПП України також проінформував сторони про те, що склад арбітражного суду, керуючись пунктом 1 статті 43 Регламенту МКАС, встановив комбінований спосіб проведення усного слухання справи, надавши сторонам можливість на власний розсуд обрати форму участі в усному слухані справи: особисто в приміщенні МКАС або в режимі відеоконференції поза межами приміщення МКАС з використанням системи відеоконференцзв`язку Zoom (пункт 54 рішення); 
-         27 серпня 2024 року відповідач подав клопотання про долучення додаткових доказів (пункт 62 рішення); 
-         28 серпня 2024 року відбулося слухання у справі за допомогою платформи Zoom; у засіданні взяв участь представник відповідача - Юлія Курило (пункт 63 рішення); 
-         16 вересня 2024 року відповідач подав свої заперечення на подання щодо витрат (пункт 68 рішення). 
 
49.         Наведені обставини підтверджують, що відповідачу Компанії SIGMA РСО Sp. z. о.о. в арбітражному суді були надані всі процесуальні можливості для викладення своєї позиції щодо суті спору, у тому числі подавати відзив на позовну заяву, заявляти клопотання, заперечення, обирати арбітра, брати участь в усних слуханнях у справі. 
 
50.         В ході арбітражного розгляду жодна зі сторін не заявила про відсутність у складу арбітражного суду юрисдикції на розгляд справи або про те, що склад арбітражного суду перевищує свої повноваження або про недотримання будь-якого положення Арбітражної угоди, Регламенту МКАС чи Закону «Про Міжнародний комерційний арбітражний суд». Таким чином, сторони відмовилися від права порушувати ці питання у майбутньому в силу статті 4 Закону «Про Міжнародний комерційний арбітраж» та статті 44 Регламенту МКАС.
 
51.         Посилання представника відповідача на порушення МКАС при ТПП України процесуальних засад рівності учасників арбітражного провадження, що виразилось у відмові арбітражного суду надати оцінку доказам відповідача, спростовуються змістом пунктів 232-234 рішення МКАС при ТПП України від 02 грудня 2024 року, у яких наведено обґрунтування щодо позиції відповідача у справі стосовно настання для нього форс-мажорних обставин, у тому числі надано оцінку поданому відповідачем доказу - підтвердженню, виданого Польсько-українською господарською палатою 15 грудня 2023 року та 11 січня 2024 року. 
 
52.         Таким чином, доводи відповідача про те, що арбітражний суд проігнорував надані ним докази, вказавши про відсутність необхідності надавати їм оцінку, є безпідставними та спростовуються наявністю відповідних висновків МКАС при ТПП України, викладених у рішенні від 02 грудня 2024 року. 
 
53.         Водночас, Верховний Суд звертає увагу на те, що розгляд заяви про скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу не є апеляційним провадженням, у якому суд повторно оцінює докази та перевіряє правильність рішення міжнародного комерційного арбітражу по суті. Тому будь-яка оцінка судом обставин арбітражного спору, повноти та належності доказів, які були надані сторонами арбітражного спору, означала б неправомірне судове втручання, заборонене статтею 5 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж» (див. постанову Верховного Суду від 23 січня 2025 року у справі №  824/37/24). 
 
54.         Таким чином, в межах цієї справи суд не перевіряє правильності вирішення арбітражним судом спору по суті, в тому числі не дає будь-якої оцінки обставинам арбітражного спору, повноти та належності доказів, а лише констатує, що така  оцінка була надана арбітражним судом.
 
55.         Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що доводи відповідача про те, що оскаржуване рішення МКАС при ТПП України від 02 грудня 2024 року порушує публічний порядок України, а саме арбітражним судом порушено процесуальний принцип рівності сторін, не знайшли свого підтвердження.
56.         Крім того, обґрунтовуючи вимоги заяви про скасування рішення МКАС при ТПП України, представник Компанії SIGMA PCO Sp. z o.o. посилався на те, що МКАС при ТПП України у порушення принципу диспозитивності процесу змінив підстави позову та вийшов за межі позовних вимог. Зазначені доводи мотивовані тим, що в обґрунтування свого рішення арбітражний суд послався на пункт 10.3 контракту, який передбачає відповідальність за відмову продавця від поставки товару, тоді як свої позовні вимоги позивач обґрунтував пунктом 10.1 контракту, який передбачає відповідальність продавця за прострочення поставки товару. 
 
57.         Колегія суддів відхиляє зазначені доводи відповідача як необґрунтовані, виходячи із таких міркувань. 
 
58.         Зі змісту оскаржуваного рішення МКАСпри ТПП України встановлено, що позивач заявив дві позовні вимоги щодо стягнення неустойки: пені за прострочення постачання товару в сумі 637 065,00доларів США (на підставі пункту 10.1 контракту) та додаткового штрафу за непостачання товару в сумі 290 400,00 доларів США (на підставі пункту 10.3 контракту). 
 
59.         У пунктах 243, 244 оскаржуваного рішення МКАС при ТПП України зазначено, що позивач наголосив, що суму пені у розмірі 8 % від вартості непоставленого товару, що становить 290 400,00 доларів США, відповідач зобов`язаний сплатити позивачу за непостачання (відмову від постачання) товару відповідно до пункту 10.3 контракту. Під час слухання справи позивач уточнив, що він вимагає стягнення 8 % пені за непостачання товару відповідно до пункту 10.3 контракту. 
 
60.         Отже, як на підставу для задоволення вимог про стягнення пені у розмірі 290 400,00 доларів США позивач посилався на пункт 10.3 контракту. 
 
61.         При цьому зі змісту рішення МКАС при ТПП України встановлено, що відповідач у відзиві на позовну заяву наводив доводи та заперечення щодо усіх заявлених позовних вимог, був обізнаний з їх обґрунтуванням ( пункти 196 - 213, 245 - 246 рішення).
 
62.         За результатами розгляду справи арбітражний суд задовольнив вимогу позивача про стягнення 290 400,00 доларів США в якості штрафних санкцій за непостачання товару за контрактом (такі вимоги обґрунтовані позивачем пунктом 10.3 контракту), у задоволенні вимог про стягнення пені за прострочення постачання товару в сумі 637 065,00 доларів США (на підставі пункту 10.1 контракту) - відмовив. 
 
63.         Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що доводи відповідача про те, що арбітражний суд порушив принцип диспозитивності процесу, що свідчить про порушення публічного порядку України, не знайшли свого підтвердження. 
 
64.         Підсумовуючи вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку, що обґрунтування заявника щодо порушення рішенням МКАС при ТПП України публічного порядку України зводиться до незгоди з правильністю застосування норм права при вирішенні спору по суті при дослідженні та оцінці доказів, аналіз чого перебуває за межами компетенції суду загальної юрисдикції та не може свідчити про порушення публічного порядку України. Спірні правовідносини в межах розгляду цієї справи виникли між суб`єктами господарської діяльності, а обставини, встановлені рішенням арбітражного суду, стосуються порядку виконання зобов`язань, які виникли між учасниками цієї справи на підставі укладеного ними контракту. Рішення МКАС при ТПП України ухвалене виключно щодо сторін у справі, тому і виконання зазначеного рішення не буде суперечити публічному порядку України. Заявник не обґрунтував, що рішенням МКАС при ТПП України порушені чинні в державі фундаментальні принципи справедливого правосуддя, зокрема не дотримано принципів рівності учасників судового процесу та диспозитивності процесу. 
 
65.         Враховуючи викладене, Київський апеляційний суд як суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відмову у задоволенні заяви Компанії SIGMA PCO Sp. z o.o.про скасування рішення МКАС при ТПП України.
 
66.         Колегія суддів Верховного Суду погоджується з висновками апеляційного суду, як суду першої інстанції, який забезпечив повний та всебічний розгляд справи.
 
67.         Доводи апеляційної скарги фактично дублюють доводи заяви про скасування рішення МКАС при ТПП України, яким судом була надана належна оцінка. 
 
Щодо судових витрат
 
Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України суд апеляційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.
 
Оскільки апеляційну скаргу залишено без задоволення, витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на особу, що її подала.
 
Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги
 
Згідно зі статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
 
З огляду на вказане, доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку, що ухвала Київського апеляційного суду від 02 травня 2025 року постановлена без додержання норм матеріального і процесуального права, тому апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржена ухвала суду першої інстанції - без змін.
 
Керуючись статтями 24, 351, 368, 376, 381-384, 454, 457 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Апеляційну скаргу Компанії SIGMA РСО Sp. zо.о. (Республіка Польща) залишити без задоволення.
 
Ухвалу Київського апеляційного суду від 02 травня 2025 року залишити без змін.
 
Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення і оскарженню не підлягає.
 
Повний текст постанови суду складено 10 жовтня 2025 року.

 
Судді: | А. А. Калараш
| А. І. Грушицький
| І. В. Литвиненко