УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 вересня 2025 року
м. Київ
справа №  351/2390/23
провадження № 51 - 3230 во 24
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати 
Касаційного кримінального суду складі: 
головуючого                                   ОСОБА_1 ,
суддів                                               ОСОБА_2 , ОСОБА_3 
розглянувши заяву захисника ОСОБА_4 про виправлення описки в ухвалі Верховного Суду від 28 серпня 2025 року,
встановив:
Ухвалою Верховного Суду від 28 серпня 2025 року, керуючись п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК, відмовив у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою захисника ОСОБА_4 , який діє в інтересах засудженого ОСОБА_5 , на вирок Снятинського районного суду Івано-Франківської області від 11 січня 2024 року та ухвалу Івано-Франківського апеляційного суду від 23 квітня 2025 року.
ОСОБА_4 звернувся до Суду із заявою, в якій просить у порядку статті 379 КПК виправити допущену описку в ухвалі Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 28 серпня 2025року. На думку заявника, в цьому рішенні Суд замість вислову - ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 186 КК щодо кваліфікації закінченого замаху на відкрите викрадення чужого майна - помилково зазначено ч. 4 ст. 186 КК, тобто як «грабіж без замаху».
Заявника було повідомлено про час та місце розгляду заяви. Клопотань про відкладення розгляду не надходило.
На електронну адресу Верховного суду надійшло клопотання від захисника про розгляд вищезазначеного клопотання без його участі.
Заслухавши доповідь судді, перевіривши викладені в заяві доводи та наявні в  матеріалах провадження документи, Суд дійшов висновку про таке.
Згідно з положеннями частини першої статті 379 КПК суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив рішення, після його проголошення не має права його змінити або скасувати.
Опискою вважається зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) помилка, допущена під час письмово-вербального викладу судового рішення, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації (помилка у правописі, у розділових знаках тощо), що мають вплив на зміст судового рішення і його виконання. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, до них належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат і строків.
Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють тексту судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне уживання розділових знаків, помилкове відмінювання слів, використання русизмів і діалектизмів тощо.
Очевидною арифметичною помилкою визнається помилка в результаті підрахунку: пропущення цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки. Не є арифметичною помилкою, а отже, не може бути виправлене в порядку, передбаченому цією статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.
Таким чином, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторони, прізвища особи тощо), проте в жодному випадку не дозволяється під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення.
Відповідно до ч. 1 ст. 379 КПК суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
У мотивувальній частині зазначеної ухвали Верховного Суду на сторінці № 3 у 4 та 6 абзацах, а також на сторінці 4 у 1 абзаці та сторінці 5 у 1 абзаці було помилково зазначено:  ч. 4 ст. 186 КК, чим допущено описку.
Зазначена описка носить редакційний характер та не впливає на суть і правильність прийнятого рішення, а тому вона підлягає виправленню.
За таких обставин, колегія суддів вбачає підстави для задоволення заяви захисника ОСОБА_4 та виправлення описки, допущеної у мотивувальній частині ухвали Верховного Суду від 28 серпня 2025 року.
Керуючись ст. 379 КПК, Верховний Суд
постановив:
Заяву ОСОБА_4 задовольнити.
Виправити описку, допущену в мотивувальній частині ухвали Верховного Суду колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду від 28 серпня 2025 року на сторінці № 3 у 4 та 6 абзацах, а також на сторінці 4 у 1 абзаці та сторінці 5 у 1 абзаці, та замість ч. 4 ст. 186 КК зазначити ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 186 КК.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1                         ОСОБА_2                            ОСОБА_3