УХВАЛА
 
08 вересня2025 року
м. Київ
 
справа № 761/12856/23
провадження № 61-11060ск25
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротенка Є. В., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Сисоєв Дмитро Олександрович, на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 19 вересня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 09 липня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про припинення права особи на частку у спільному майні та стягнення грошової компенсації за частку у праві спільної часткової власності,
 
ВСТАНОВИВ:
 
У квітні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з указаним позовом, у якому просив: припинити право спільної часткової власності на 1/3 частку квартири АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_1 , виділивши її ОСОБА_2 ; стягнути з
ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошову компенсацію за 1/3 частку квартири 
АДРЕСА_1 , в сумі 1 632 993,00 грн; стягнути з ОСОБА_2 на користь
ОСОБА_1 судові витрати за проведення експертизи від 22 грудня
2022 року у сумі 5 000,00 грн; стягнути з ОСОБА_2 на користь
ОСОБА_1 судові витрати за проведення експертизи від 10 лютого
2022 року у сумі 8 000,00 грн; стягнути з ОСОБА_2 на користь
ОСОБА_1 сплачений судовий збір у сумі 13 420,00 грн.
19 вересня 2024 року Шевченківський районний суд міста Києва ухвалив рішення, залишене без змін постановою Київського апеляційного суду від
09 липня 2025 року, яким відмовив ОСОБА_1 у задоволенні позову.
 
26 серпня 2025 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від
19 вересня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 09 липня 2025 року у вказаній справі.
 
Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на наступне.
 
Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.
 
Разом з касаційною скаргою  ОСОБА_1 подав заяву, у якій, посилаючись на складний майновий стан,просить зменшити йому розмір судового збору до 6 000,00 грн. Крім того заявник посилається на перебування на його утриманні неповнолітнього сина.
 
На підтвердження викладених обставин заявник додав до заяви довідку про середньомісячну заробітну плату від 29 липня 2025 року за період - червень 2025 року та копію свідоцтва про народження дитини.
 
Відповідно до частини першої, третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
 
Згідно зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
 
Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
 
Сторона, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
 
Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.
 
Положення Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.
 
Наведення доводів, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку, розмірі і в строки покладається на особу, яка подає скаргу.
 
Наведені заявником обставини не можуть бути підставою для зменшення розміру судового збору, оскільки ним не надано доказів того, що: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній календарний рік; інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; він є одиноким батьком, який має дитину віком до чотирнадцяти років.
 
Враховуючи зазначене, заява  ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору задоволенню не підлягає.
 
Згідно з підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, розмір судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
 
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент звернення з позовом) судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становив 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» з 01 січня 2023 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу у розмірі 2 684,00 грн.
 
Таким чином, розмір судового збору за подання цієї касаційної скарги становить 26 840,00 грн ((2 684,00 грн х 5)х 200 %).
 
На підтвердження сплати судового збору заявником до касаційної скарги додано квитанцію від 26 серпня 2025 року № 8881-4489-5091-0473 на суму 6 000,00 грн.
 
Отже, заявнику пропонується доплатити судовий збір у розмірі 20 840,00 грн
(26 840,00 грн - 6 000,00 грн).
 
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві, Печерський район, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
 
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.
 
У разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу (частина друга статті 393 ЦПК України).
 
Ураховуючи наведене, касаційну скаргу належить залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.
 
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,
 
УХВАЛИВ:
 
У задоволенні заяви ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору відмовити.
 
Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Сисоєв Дмитро Олександрович, на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 19 вересня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 09 липня 2025 року залишити без руху.
 
Надати для усунення зазначених недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
 
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга буде повернута заявнику.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                       Є. В. Коротенко