ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
м. Київ

11 вересня 2025 року 
справа №760/6352/22
адміністративне провадження № К/990/32814/25 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Ханової  Р.  Ф.,
суддів: Бившевої Л. І., Хохуляка  В.  В.,

розглянув у порядку письмового провадження касаційну скаргу адвоката Кишкань Сергія Володимировича, який діє в інтересах ОСОБА_1 ,               
на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 02 липня 2025 року (судді: Грибан І. О., Беспалов О. О., Ключкович В. Ю.)
у справі №760/6352/22
за позовом ОСОБА_1 
до Київської митниці 
про визнання протиправною та скасування постанови про порушення митних правил, -

УСТАНОВИВ:

Рух справи

ОСОБА_1 (далі - позивач у справі, заявник) звернулася з позовом до Київської митниці, в якому просила суд визнати протиправною та скасувати постанову начальника Київської митниці Сілюка Сергія в справі про порушення митних правил №5979/10000/21 від 24 березня 2022 року про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 у вигляді штрафу в розмірі 3  351  066,78 грн.

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 12 червня 2024 року позовні вимоги задоволено в повному обсязі.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 вересня 2024 року апеляційну скаргу Київської митниці задоволено. Рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 12 червня 2024 року скасовано та ухвалено у справі нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовлено.

07 квітня 2025 року на адресу Шостого апеляційного адміністративного суду надійшла заява представника позивача - адвоката Кишканя Сергія Володимировича про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 вересня 2024 року.

Заява обґрунтована тим, що розгляд справи про порушення митних правил №5979/10000/21 від 24 березня 2022 року здійснено без повідомлення ОСОБА_1 про такий розгляд, що свідчить про незаконне притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності. Заявником наголошено на тому, що статтею 526 МК України визначено, що справа про порушення митних правил розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, та/або її представника. Справа про порушення митних правил може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

Вказані обставини, на думку позивача, свідчать про наявність підстав для перегляду постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 вересня 2024 року у даній справі за нововиявленими обставинами на підставі пункту 1 частини другої статті 361 КАС України.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02 липня 2025 року відмовлено у задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Відмовляючи у задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, суд апеляційної інстанції зазначив, що заява обґрунтована тим, що розгляд справи про порушення митних правил №5979/10000/21 від 24 березня 2022 року здійснено без повідомлення ОСОБА_1 , та в підтвердження цього надає новий доказ - відповідь за вих. №7.8-5/20-05/8.19/4276 від 07 березня 2025 року, який свідчить про відсутність у Київської митниці підтвердження (доказів) повідомлення ОСОБА_1 про дату та час розгляду справи про порушення митних правил №5979/10000/21.

Суд апеляційної інстанції, керуючись нормами частини четвертої статті 361 КАС України, акцентував на тому, що ознаку «не були і не могли бути відомі особі» потрібно розглядати як сукупність двох необхідних умов. Тобто для визнання обставини нововиявленою недостатньо, щоб особа просто не знала про наявність певної істотної обставини, а потрібно, щоб вона і не могла знати про неї. Якщо вона все-таки могла знати про певну обставину за умови добросовісного ставлення до справи, тоді така підстава для перегляду судового акта відсутня.

Враховуючи те, що на час розгляду справи позивач не подала до суду зазначених вище доказів, хоча як підставу позову вказувала на нелажне повідомлення про розгляд митної справи, апеляційний суд дійшов висновку, що вказані обставини не можуть вважатись нововиявленими.

02 серпня 2025 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Кишкань Сергія Володимировича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 02 липня 2025 року у справі №760/6352/22, за наслідками розгляду якої скаржник просить скасувати постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 вересня 2025 року та винести постанову, якою апеляційну скаргу Київської митниці на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 12 червня 2024 року у справі №760/6352/22 - залишити без задоволення, рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 12 червня 2024 року у справі №760/6352/22 - залишити без змін.

Ухвалою Верховного Суду від 25 серпня 2025 року відкрито касаційне провадження, витребувано справу з суду першої інстанції та/або апеляційної інстанції.

04 вересня 2025 року справа №760/6352/22 надійшла на адресу Верховного Суду.

Усі учасники справи заявили клопотання про розгляд справи за їх участю. Колегія суддів Верховного Суду відхиляє заявлені сторонами клопотання з огляду на пункт 3 частини першої статті 345 КАС України, за яким суд касаційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами у разі перегляду ухвал судів першої та апеляційної інстанцій.

Доводи касаційної скарги

В обґрунтування касаційної скарги позивач зазначає, що ухвала Шостого апеляційного адміністративного суду від 02 липня 2025 року по справі №760/6352/22 є незаконною та необґрунтованою.

Заявник вважає, що суд апеляційної інстанції неправильно визначив обставину, на яку ніби посилається сторона позивача як на нововиявлену, а саме суд вказав у своїй ухвалі, що позивач зазначив нововиявленою обставиною те, що розгляд справи про порушення митних правил №5979/10000/21 від 24 березня 2022 року було здійснено без повідомлення ОСОБА_1 , що свідчить про незаконне притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Позивач доводить, що твердження суду апеляційної інстанції не відповідає дійсності. Більш того, фактично зробивши висновок, що позивач не навела обставин, які можуть відноситися до нововиявлених, суд допустив формальний, неповний та не об`єктивний підхід до розгляду справи, так як навіть не розібрався, які обставини позивач вважає нововиявленими, що тягне за собою скасування постанови суду від 11 вересня 2024 року.

Так, в касаційній скарзі наведено такі обставини, які на думку представника позивача, є нововиявленими:

-          діючи в інтересах клієнта - ОСОБА_1 , 10 січня 2025 року мною - адвокатом Кишкань С. В., вивчено матеріали справи про порушення митних правил №5979/10000/21, розпочатої 20 грудня 2021 року, яка зберігається у Київської митниці;
-          на аркуші 113 том 1 справи про порушення митних правил № 5979/10000/21
знаходиться лист «Про розгляд справи про порушення митних правил» за вих. №7.8-
20/20-05/8.10/08 від 24 лютого 2022 року, адресований ОСОБА_1 , а на аркуші 114 том 1 справи знаходиться порожній конверт без відміток про направлення його адресату;
-          мною, 20 січня 2025 року, на адресу Київської митниці направлено адвокатський запит з проханням надати документальне підтвердження факту, яким чином був направлений лист №7.8-20/20-05/8.10/08 від 24 лютого 2022 року на адресу ОСОБА_1 ;
-          у відповіді на вищевказаний запит за вих. №7.8-5/20-5/8.19/1938 від 30 січня 2025 року Київська митниця повідомила про те, що ОСОБА_1 належним чином повідомлена про дату та час розгляду справи № 5979/10000/21;
-          виходячи з вищевказаної відповіді, мною на адресу Київської митниці 15 лютого 2025 року направлено другий адвокатський запит, в якому були поставлені наступні питання: 1. Яким чином, в тому числі, за даними відділу діловодства Київської митниці, направлявся на адресу ОСОБА_1 лист «Про розгляд справи про порушення митних правил» за вих. №7.8-20/20-05/8.10/08 від 24 лютого 2022 року, у якому зазначено про розгляд справи про порушення митних правил №5979/10000/21 24 березня 2022 року о 10 годині 30 хвилин. 2. Якщо лист «Про розгляд справи про порушення митних правил» за вих. №7.8-20/20-05/8.10/08 від 24 лютого 2022 року у справі №5979/10000/21 направлявся на адресу ОСОБА_1 . Укрпоштою, то надати документальне підтвердження (докази) цього факту, у тому числі, надати копію опису вкладення, поштової квитанції про відправку листа, копію конверту з відміткою Укрпошти про відправлення листа, копію повідомлення про вручення листа з відміткою про вручення або про повернення за закінченням строку зберігання тощо.
-          у відповіді на другий адвокатський запит від 15 лютого 2025 року Київська митниця повідомила за вих. №.7.8-5/20-05/8.19/4276 від 07 березня 2025 року, що у зв`язку з тим, що саме 24 лютого 2022 року розпочалась збройна агресія росії проти України, лист за вих. №7.8-20/20-05/8.10/08 від 24 лютого 2022 року, у якому зазначено про розгляд справи №5979/10000/21 24 березня 2022 року о 10 годині 30 хвилин, направлено гр. ОСОБА_1 співробітником відділу провадження у справах про порушення митних правил, яким здійснювалось провадження у справі №5979/10000/21, при цьому жодне підтвердження такого факту відсутнє;
-          враховуючи те, яка ситуація була у м. Києві 24 лютого 2022 року у перший день
повномасштабного вторгнення, версія Київської митниці про те, що працівник Митниці 24 лютого 2022 року особисто нарочно передав ОСОБА_1 лист, у якому зазначено про розгляд справи №5979/10000/21 24 березня 2022 року о 10 годині 30 хвилин, є очевидно неправдивою;
-          стверджуємо, що ОСОБА_1 жодним чином ні Укрпоштою, ні нарочно не отримувала лист за вих. №7.8-20/20-05/8.10/08 від 24 лютого 2022 року, у якому зазначено про розгляд справи № 5979/10000/21 24 березня 2022 року о 10 годині 30 хвилин, також жодним іншим способом ОСОБА_1 не повідомлялася про те, що 24 березня 2022 року о 10 годині 30 хвилин має відбутися розгляд митної справи № 5979/10000/21 відносно неї.

Крім іншого, представник позивача зазначає обставини щодо спілкування працівника митниці з ОСОБА_1 телефоном щодо дати та часу розгляду справи.

Вищевказані обставини, за позицією скаржника, мають істотне значення для правильного розгляду цієї справи. Такі обставини не були раніше встановлені судом, так як під час розгляду цієї справи у суді першої інстанції, який відбувався у письмовому вигляді без виклику сторін, Київська митниця не подавала відзив на позовну заяву, а у своїй же апеляційній скарзі та під час розгляду у апеляційній інстанції Київська митниця приховала ці обставини. Також, ці обставини не були і не могли бути відомі ОСОБА_1 .

Позивач акцентує на тому, що основною нововиявленою обставиною для перегляду постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 вересня 2024 року по справі №760/6352/22 є спосіб повідомлення Київською митницею ОСОБА_1 про розгляд справи №5979/10000/21 24 березня 2022 року, про який Митниця зазначила у своїй відповіді за вих. №.7.8-5/20-05/8.19/4276 від 07 березня 2025 року, що окремо та в сукупності з іншими обставинами доводить наявність безумовних підстав для скасування постанови Київської митниці № 5979/10000/21 від 24 березня 2022 року, у зв`язку з грубим порушенням порядку притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Також в касаційній скарзі представник позивача, покликаючись на пункт 2 частини третьої статті 353 КАС України, зазначає, що ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 02 липня 2025 року по справі №  760/6352/22 прийнято незаконним складом суду, який підлягав відводу (самовідводу) та не міг розглядати заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 вересня 2024 року у справі №  760/6352/22.

03 вересня 2025 року митний орган надав суду відзив на касаційну скаргу позивача, просить відмовити у задоволені касаційної скарги і залишити без змін ухвалу суду апеляційної інстанції.

Правове регулювання

Оцінюючи, чи наведені скаржником обставини є підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами в розумінні частини другої статті 361 КАС України, колегія суддів Верховного Суду виходить з таких міркувань.

Відповідно до частин першої та другої статті 361 КАС України судове рішення, яким закінчено розгляд справи і яке набрало законної сили, може бути переглянуто за нововиявленими або виключними обставинами.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 
1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 
2) встановлення вироком суду або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що спричинили ухвалення незаконного рішення у цій справі; 
3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Наведений перелік підстав для перегляду судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами, який визначений у частині другій статті 361 КАС України, є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2020 року у справі № 800/578/17).

Разом із тим аналіз наведених положень свідчить про те, що нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення, та породжують процесуальні наслідки, впливають на законність і обґрунтованість ухваленого без їх урахування судового рішення. До нововиявлених обставин належать факти об`єктивної дійсності, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного розв`язання спору.

При цьому необхідними ознаками нововиявлених обставин є: існування цих обставин під час розгляду та вирішення справи й ухвалення судового рішення, про перегляд якого подається заява; на час розгляду справи ці обставини об`єктивно не могли бути відомі ні заявникові, ні суду; істотність цих обставин для розгляду справи (внаслідок урахування цих обставин суд міг би прийняти інше рішення, ніж те, що було прийняте).

Частиною четвертою статті 361 КАС визначено, що не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 
1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 
2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Наведене свідчить, що обставини, які виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, касаційній скарзі або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, не можуть визнаватися нововиявленими.

Водночас в адміністративному судочинстві перегляд судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами є особливим видом провадження. На відміну від перегляду судового рішення в порядку апеляційного та касаційного оскарження, підставою такого перегляду не є недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники судового розгляду не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї. Тобто перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд уже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення.

Істотними обставинами справи вважаються ті, які можуть вплинути на рішення суду, яке набрало законної сили, а це, передусім, ті, що взагалі не були предметом розгляду в адміністративній справі в адміністративному суді у зв`язку з тим, що вони не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою на час розгляду справи.

Не вважаються нововиявленими нові обставини, які виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах. Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими.

Отже, нововиявлені обставини - це юридичні факти (фактичні обставини) справи, які мають істотне значення для вирішення справи по суті, існували в період первинного провадження й ухвалення судового акта, але не були і не могли бути відомі ні сторонам, ні третім особам, їхнім представникам, іншим учасникам адміністративного процесу, ні суду, за умови виконання ними всіх вимог закону для об`єктивного повного і всебічного розгляду справи та ухвалення законного й обґрунтованого судового рішення.

Оцінюючи, чи наведені скаржником обставини є підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами в розумінні пункту 1 частини другої статті 361 КАС України, колегія суддів Верховного Суду зазначає наступне.

Верховний Суд погоджується з висновком суду апеляційної інстанції, що наведені позивачем обставини у розумінні пункту 1 частини другої статті 361 Кодексу адміністративного судочинства України не можуть вважатися нововиявленими. 

Всі наведені в касаційній скарзі обставини щодо отримання певної інформації про  спосіб повідомлення ОСОБА_1 про час і дату розгляду справи про адміністративне правопорушення мають на меті довести порушення її права на участь під час прийняття постанови про адміністративне правопорушення.

Як зазначив суд апеляційної інстанції в оскаржуваній ухвалі та підтверджується матеріалами справи однією з підстав позову було порушення відповідачем порядку притягнення позивача до відповідальності та розгляді справи без її присутності. 

Колегія суддів Верхового Суду зазначає, що наведені заявником обставини могли бути відомі позивачу та відповідні докази могли бути подані до суду на стадії розгляду справи за умови передчасного звернення до відповідача з відповідними адвокатськими запитами. Слід зауважити, що скаржник не наводить жодних обставин і не надає доказів, які б перешкоджали йому отримати відомості, якими обґрунтована заява про перегляд за нововиявленими обставинами, на час розгляду справи, за добросовісного ставлення до прав та обов`язків, що визначені нормами процесуального права, оскільки станом на час прийняття судових рішень такі обставини існували.

Тобто суд правильно оцінив наведені заявником обставини та дійшов висновку, що такі не відповідають необхідним ознакам нововиявлених обставин, оскільки заявником не доведено, що ним вживались заходи з метою отримання таких відомостей, як і не наведено обставин, які б перешкоджали йому отримати такі відомості ще до розгляду справи по суті.

Суд апеляційної інстанції обґрунтовано зазначив, що новий доказ або нове обґрунтування позову не є нововиявленими обставинами.

Відтак, апеляційний суд правомірно вважав за необхідне відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. Наведена позивачем обставина не відповідає критеріям пункту 1 частини другої статті 361 КАС України для визнання її нововиявленою.

Колегія суддів Верховного Суду вкотре наголошує на тому, що в адміністративному судочинстві перегляд судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами є особливим видом провадження. На відміну від перегляду судового рішення в порядку апеляційного та касаційного оскарження, підставою такого перегляду не є недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники судового розгляду не знали про неї та не могли знати, відповідно, не могли надати суду дані про неї. Тобто перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд уже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення.

Верховний Суд визнає безпідставними доводи касаційної скарги про те, що розгляд заяви про перегляд постанови суду апеляційної інстанції за нововиявленими обставинами здійснений неповноважним складом суду. Зокрема, скаржник стверджує, що дії колегії суддів Шостого апеляційного адміністративного суду головуючого судді: Грибан І. О., суддів: Беспалова О. О. та Ключковича В. Ю. викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності, пояснюючи це тим, що під час апеляційного розгляду справи №760/6352/22 суд допустив істотні порушення норм матеріального та процесуального права, що мало наслідком грубе порушення прав позивача. 

Слід звернути увагу на те, що представник позивача - адвокат Кишкань Сергій Володимирович у судовому засіданні 02 липня 2025 року подав до Шостого апеляційного адміністративного суду заяву про відвід колегії суддів Шостого апеляційного адміністративного суду (Грибан І.  О., Беспалова О.  О., Ключковича  В.  Ю.) від розгляду заяви про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 вересня 2024 року в справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Київської митниці про визнання протиправною та скасування постанови про порушення митних правил

Суд апеляційної інстанції розглянув заяву про відвід, про що постановив ухвалу від 02 липня 2025 року про відмову в задоволенні наведеної заяви, оскільки доводи заявника зводяться до незгоди з процесуальними рішеннями суддів. Суд зазначив, що з матеріалів справи не вбачається та в заяві про відвід не наводиться обставин та фактів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість колегії суддів Шостого апеляційного адміністративного суду в результаті розгляду даної справи або наявність обставин, які викликають сумнів у їх неупередженості при розгляді даної справи.

Колегія суддів Верховного Суду вважає, що наведені в касаційній скарзі доводи щодо упередженості та необ`єктивності колегії суддів Грибан І. О., Беспалова О.  О. та Ключковича В.  Ю. є лише припущеннями скаржника, оскільки не підтверджені належними і допустимими доказами, а тому відсутні обов`язкові підстави для скасування судового рішення, визначені пунктом 2 частини третьої статті 353 КАС України.

Висновки за результатами касаційного розгляду

Доводи касаційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються матеріалами справи і не дають підстав вважати, що при прийнятті оскаржуваного судового рішення суд апеляційної інстанцій порушив норми процесуального права при вирішенні спірного питання.

У відповідності до частини першої статті 350 КАС України, суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

З урахуванням вищезазначеного, колегія суддів приходить до висновку про те, що оскаржуване судове рішення у цій справі є законним та обґрунтованим і не підлягає скасуванню, оскільки суд ухвалив його, не допустивши порушень норм процесуального права, тому касаційну скаргу позивача належить залишити без задоволення, а ухвалу суду апеляційної інстанції - без змін.

Керуючись статтями 345, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу адвоката Кишкань Сергія Володимировича, який діє в інтересах ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 02 липня 2025 року у справі №760/6352/22 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді                                                                                                    Р.  Ф.  Ханова

                                                                                                    Л. І. Бившева

                                                                                                    В.  В.  Хохуляк