провадження № 2/294/153/25
справа № 294/537/18

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2025 року                                                         м. Чуднів 

Чуднівський районний суд Житомирської області у складі головуючого судді Білери І.В., за участі:
- секретаря судового засідання - Івашкевич В.П., 
- прокурора Сивака С.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження в залі суду в м Чуднів цивільну справу за позовом керівника Чуднівької окружної прокуратури Житомирської області в інтересах держави в особі Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Житомирській області, Вільшанської сільської ради Житомирського району Житомирської області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної незаконним виловом риби,
В С Т А Н О В И В:
20.04.2018 до суду надійшла вищевказана позовна заява, в якій представник позивача просить стягнути з ОСОБА_1 , на користь держави в особі Вільшанської сільської ради - 28050 грн., шкоди, заподіяної незаконним виловом риби та судовий збір в розмірі 1762 грн.
В обґрунтування своїх позовних вимог представник позивача посилається на те, що Бердичівською окружною прокуратурою опрацьовано інформацію Управління Державного агенства рибного господарства у Житомирській області щодо вжиття заходів представницького характеру по відшкодуванню збитків, завданих державі в результаті незаконного вилову риби та встановлено, що за результатами розгляду адміністративного протоколу № 000590 від 15.10.2017, направленого останніми на розгляд Чуднівського районного суду, ОСОБА_1 , постановою від 28.02.2018 по справі 294/1861/17 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП та у зв`язку і закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ст. 38 КУпАП, провадження закрито. Підставою для притягнення відповідача до адміністративної відповідальності стало те, що 15.10.2017, близько 16 год 30 хв на р. Тетерів поблизу с. Бейзимівка Житомирського (до змін – Чуднівського) району Житомирської області, останній здійснював вилов водних ресурсів забороненим знаряддям лову, чим порушив вимоги ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» та п.3.15 Правил любительського і спортивного рибальства господарства України від 15.02.1999 №19. 
Внаслідок незаконного вилову риби у ОСОБА_1 вилучено заборонене знаряддя лову- павук лісковий радіусом 1,20 м, діаметром вічок – 20х20 мм, рибу роду коропу кількості - 91 шт. та роду карась у кількості – 12 шт. 
Вищевказана постанова набрала законної сили та в апеляційному порядку правопорушником не оскаржувалась. 
Обчислена шкода рибним ресурсам згідно постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 №1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяного внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» складає за 12 карасів – 204 грн., 91 короп – 27 840 грн., всього на загальну суму 28 050 грн. 
Враховуючи те, що Управління Державного агенства рибного господарства у Житомирській області та Бейзимівська сільська рада самостійно не звернулися з позовною заявою до суду про відшкодування з відповідача шкоди, заподіяної незаконним виловом риби, прокурор звертається з вказаним позовом до суду в інтересах держави в особі Управління Державного агенства рибного господарства у Житомирській області та Бейзимівської сільської ради. Крім того, беручи до уваги те, що порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу вчинено в акваторії р. Тетерів поблизу с. Бейзимівка Чднівського району Житомирської області, саме зазначена сільська рада уповноважена здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, а сума збитків підлягає сплаті до природоохоронного фонду зазначеної сільської ради. 
Ухвалою суду від 20.04.2018 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою суду від 30.10.2019 закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті.
Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.03.2025 головуючим суддею у справі №294/537/18 визначено суддю Білеру І.В.
Ухвалою суду від 15.05.2025 суддею справу прийнято до свого провадження та у зв`язку із зміною складу суду вирішено повернутись на стадію підготовчого судового засідання.
Ухвалою від 01.08.2025 на підставі клопотання представника позивача – прокурора Сивака С.В. замінено позивачів на їх правонаступників, а саме: Бердичівську місцеву прокуратуру на Чуднівську окружну прокуратуру Житомирської області, позивача Управління Державного агентства рибного господарства у Житомирській області на Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Житомирській області, позивача Бейзимівську сільську раду Чуднівського району на Вільшанську сільську раду Житомирського району Житомирської області, розгляд справи відкладено на 23.09.2025.
Ухвалою суду від 23.09.2025 закрито підготовче судове засідання, справу призначено до судового розгляду по суті. 
У судовому засіданні представник позивача - прокурор Чуднівської окружної прокуратури Сивак С.В. позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив суд їх задовольнити.
Відповідач ОСОБА_1 до суду не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, шляхом розміщення оголошення про виклик на сайті Судової влади України, про причини неявки суду не повідомив.
Представник Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Житомирській області, у судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив.
Представник Вільшанської сільської ради Житомирського району Житомирської області, будучи повідомленим належним чином у судове засідання не з`явився, однак, подав до суду заяву про розгляд справи без участі представника Вільшанської сільської ради.
Зважаючи на вимоги ст. 223 ЦПК України суд вважав за можливе продовжити розгляд справи без участі належним чином повідомлених сторін.
Заслухавши думку та пояснення прокурора, повно та всебічно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши та дослідивши письмові докази у справі, які мають значення для її розгляду, приходить до висновку що позов підлягає задоволенню з наспаних підстав.
Статтею 6 Конституції України встановлено, що забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону.
Відповідно до ст.13 Конституції України, ст. 324 ЦК України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу.
Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.
Стаття 66 Конституції України передбачає, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
Відповідно до ст. 13 ЦК України, при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині.
Згідно з п.«б» ч.1 ст.40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища.
Частиною 1 ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», встановлено, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.
Порядок здійснення державного контролю за охороною, використанням і відтворенням тваринного світу визначається Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», Законом України «Про тваринний світ», Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», Законом України «Про мисливське господарство та полювання», іншими законодавчими актами.
Статтею 27 Закону України «Про тваринний світ» та статтею 26 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» встановлено, що у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування.
Відповідно до ст. 52-1 Закону України «Про тваринний світ» для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом.
Згідно р. IV Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №700 від 19.09.2022 року , забороняється добування (вилов) такими знаряддями:  1) сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями добування (вилову), за винятком раколовок конструкції «хапка», підсак та ручних драг, встановлених цими Правилами розмірів.
Відповідно до ст.63 Закону України «Про тваринний світ», порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.
Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в порушенні правил використання об`єктів тваринного світу.
Частинами 1, 4, 5 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.
Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.
Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.
Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі (ч.1 ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»).
Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.
Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду закріплені у статті 1166 ЦК України.
Згідно з ч.ч.1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Судом встановлено, що 15.10.2017 близько 16 год. 30 хв. на річці Тетерів поблизу с. Бейзимівка ОСОБА_1 здійснював вилов водних ресурсів забороненим знаряддям лову, чим порушив вимоги ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» та п.3.15 Правил любительського і спортивного рибальства України, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 № 19 та своїми діями вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.85 КУпАП - порушення правил використання об`єктів тваринного світу про що було складено протокол про адміністративне правопорушення №000590 від 15.10.2017 (а.с.10).
Відповідно до постанови Чуднівського районного суду Житомирської області від 28.02.2018 (справа №294/1861/17) ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП,  та у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ст.38 КУпАП, провадження у справі закрито (а.с.14).
Вказана постанова суду набрала законної сили 13.03.2018.
Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
З наведеного вбачається, що преюдиційне значення у разі набрання законної сили постанови суду у справі про адміністративне правопорушення мають лише дві обставини, встановлені в такій постанові, а саме чи мало місце правопорушення та чи вчинено воно особою, яка притягується до адміністративної відповідальності.
Згідно розрахунку до протоколу №000590 від 15.10.2017 проведеного Управлінням Державного агентства рибного господарства у Житомирській області (на даний час - Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Житомирській області) розмір відшкодування шкоди, згідно такс, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.11 №1209 (чинній на момент вчинення відповідачем адміністративного правопорушення) яку ОСОБА_1 завдав навколишньому природному середовищу, а саме рибному господарству становить у розмірі 28050 грн. (а.с.12).
Таким чином, внаслідок порушення відповідачем правил рибальства, а саме здійснення вилову риби забороненим знаряддям лову, останнім заподіяно майнову шкоду рибному господарству у розмірі 28 050 грн., яка підлягає стягненню відповідно ст.1166 ЦК України на користь позивача, а тому позов прокурора підлягає задоволенню.
Відповідно до ч. 1  ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
В зв`язку з тим, що позовні вимоги задовольняються в повному обсязі, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума сплаченого судового збору у розмірі 1762 грн.
На підставі вище викладеного та керуючись Законом України «Про тваринний світ», Законом України «Про охоронну навколишнього природного середовища», Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», ст.ст.13, 66, 131-1 Конституції України, ст.ст.4, 12, 13, 81, 82, 76-82, 141, 206, 263-265, 268 ЦПК України, суд
У Х В А Л И В:
Позов задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ), на користь Держави в особі Вільшанської сільської ради Житомирського району Житомирської області (ЄДРПОУ 04344995, адреса: вул. Короченська, 2 в с Вільшанка Житомирського району Житомирської області) – 28 050 (двадцять вісім тисяч п`ятдесят) гривень шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконним виловом риби.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ), на користь Житомирської обласної прокуратури (ЄДРПОУ 02909950, вул. Святослава Ріхтера, 11, м Житомир, Житомирська область, 10002) витрати по сплаті судового збору у розмірі 1762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) гривні.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Ірина БІЛЕРА