ф
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2025 року 
м. Київ

справа №826/19191/16
адміністративне провадження № К/990/50309/24  

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Хохуляка В.В., суддів: Бившевої Л.І., Ханової Р.Ф.,

розглянув як суд касаційної інстанції у порядку письмового провадження справу №826/19191/16 за позовом Головного управління ДПС у м. Києві до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу, касаційне провадження у якій відкрито за касаційною скаргою Головного управління ДПС у м. Києві на окрему ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.11.2024 (головуючий суддя Карпушова О.В., суддів: Епель О.В., Файдюк В.В.)

УСТАНОВИВ:

Головне управління ДПС у м. Києві звернулося до адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу.

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 27.04.2017 позов задоволено повністю.

Окремою ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.11.2024 постановлено про виявлені ознаки порушення закону довести до відома Міністерства юстиції України для вжиття відповідних заходів реагування. Встановлено строк один місяць для надання Шостому апеляційному адміністративному суду відповіді щодо виконання цієї окремої ухвали відповідно до частини дев`ятої статті 249 КАС України.

Не погоджуючись з рішенням суду апеляційної інстанції, Головне управління ДПС у м. Києві  звернулось з касаційною скаргою до Верховного Суду, в якій просить скасувати окрему ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.11.2024 по справі №826/19191/16. 

Ухвалою Верховного Суду від 09.01.2025 відкрито касаційне провадження №К/990/50309/24 у справі №826/19191/16 за касаційною скаргою податкового органу.

Ухвалою суду від 05.09.2025 касаційний розгляд справи призначено у порядку письмового провадження на 08.09.2025.

У зв`язку з перебуванням у відпустці судді-члена колегії Желтобрюх І.Л. здійснено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями, за результатами якого колегію для розгляду цієї справи визначено у складі: головуючий (суддя-доповідач) Хохуляк В.В., судді: Бившева Л.І., Ханова Р.Ф.

Касаційний розгляд справи здійснюється у порядку письмового провадження відповідно до статті 345 КАС України.

Як слідує з оскаржуваного судового рішення, Головне управління ДПС у м. Києві звернулося до адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу з податку на доходи фізичних осіб у розмірі 52' 668' 669,81грн.

Рішенням суду першої інстанції позов задоволено повністю. Судове рішення допущено до негайного виконання і копію постанови представник позивача отримав 25.05.2017.

Проте, рішення суду не було виконано, оскільки згідно Повідомлення старшого державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Башілов В.О. від 04.12.2017 виконавчий лист № 826/19191/16, виданий 28.09.2017 Окружним адміністративним судом м. Києва про стягнення з ОСОБА_1 52' 668' 669,81грн. у дохід держави як податок на доходи фізичних осіб, було повернуто без виконання з мотивів закінчення строку пред`явлення до виконання, оскільки рішення суду набрало законної сили 17.07.2017, строк пред`явлення закінчився 17.10.2017.

21.07.2022 представник Головного управління ДПС у м. Києві звернувся з заявою про заміну стягувача у цій справі з Головного управління ДПС у м. Києві ЄДРПОУ 43141267 на Головне управління ДПС у м. Києві ЄДРПОУ ВП 44116011, видачу дублікату виконавчого листа та поновлення строку для пред`явлення до виконання.

08.08.2022 ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва задоволено заяву Головного управління ДПС у м. Києві про заміну сторони виконавчого провадження, про видачу дубліката виконавчого листа та про поновлення пропущеного строку для пред`явлення виконавчого листа до виконання.

Суд апеляційної інстанції вказав, що постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.11.2024 ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 08.08.2024 скасовано, оскільки позивач - податковий орган не навів підстав для поновлення строку пред`явлення виконавчого листа до виконання, а саме такі, що можна було б визнати поважними, тобто причини які були б об`єктивнивними, непереборними, були б істотними труднощами для своєчасного пред`явлення стягувачем виконавчого листа до виконання, а саме у квітні-липні 2017 року, коли було визнано до негайного виконання, чи хоча б у тримісячний термін.

Суд апеляційної інстанції зазначив, що стаття 249 КАС України у цій справі застосовується внаслідок того, що суд під час розгляду справи встановив порушення норми закону, зокрема положень Закону України «Про виконавче провадження», тощо. 

Апеляційний суд вважав, що доцільним буде прийняти окрему ухвалу з направленням до податкового органу копії судового рішення і цієї окремої ухвали для прийняття відповідним органом заходів реагування (на подальше).

Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про виявлені ознаки порушення закону довести до відома Міністерства юстиції України для вжиття відповідних заходів реагування.

Встановити строк один місяць для надання Шостому апеляційному адміністративному суду відповіді щодо виконання цієї окремої ухвали відповідно до ч. 9 ст. 249 КАС України.

Податковий орган з окремою ухвалою не погодився, звернувся з касаційною скаргою, яка обґрунтована тим, що між резолютивною частиною окремої ухвали та наявними матеріалами справи відсутній логічний зв`язок. Позивач звертає увагу на зміст мотивувальної частини окремої ухвали, а саме, апеляційним судом зазначається порушення норм Закону України «Про виконавче провадження». Будь-які інші уточнення, а саме: стаття, пункт, тощо відсутні в тексті окремої ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.11.2024. Також позивач наголошує, що ч.4 ст.249 КАС України передбачено опис вчиненого порушення (в чому саме полягає порушення). Після аналізу мотивувальної частини оскаржуваної окремої ухвали контролюючим органом не виявлено детального опису порушення, так як окрім короткого викладу обставин по справі та зазначення норм чинного законодавства, у змісті відповідного судового рішення відсутня будь-яка інша інформація, в тому числі з детальним описом порушення. Таким чином, позивач вважає, оскаржуване судове рішення не відповідає вимогам статті 246 КАС України.

Перевіривши доводи касаційної скарги, в межах заявлених вимог, Верховний Суд вбачає підстави для задоволення касаційної скарги, з огляду на наступне.

Положеннями статті 249 КАС України унормовано, що суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.

У разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними.

Суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором. Окрема ухвала щодо прокурора або адвоката надсилається органу, до повноважень якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора або адвоката відповідно.

В окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення.

З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання.

Окрему ухвалу може бути винесено судом першої інстанції, судами апеляційної чи касаційної інстанцій.

Таким чином, окрема ухвала має на меті усунення виявлених у процесі розгляду адміністративного позову порушень закону та є підставою для розгляду питання щодо відповідальності винних осіб, вона може стосуватись будь-якого суб`єкта, зокрема й того, який не бере участь у справі. Окрема ухвала - це рішення, яким суд реагує на виявлені під час розгляду справи порушення закону, причини та умови, що сприяли вчиненню порушення.

Слід зазначити, що суд має право, а не зобов`язаний постановити окрему ухвалу. Проте, враховуючи особливий статус суду в системі органів, що забезпечують правовий порядок, суд зобов`язаний реагувати на випадки очевидних, умисних або системних порушень закону.

Підставою для окремої ухвали є виявлення порушення закону і встановлення причин та умов, що сприяли вчиненню порушення. Відтак, окрема ухвала може бути постановлена лише у разі, якщо під час саме судового розгляду конкретної справи встановлено певне правопорушення. Юридична кваліфікація правопорушення судом не здійснюється. Водночас суд може в окремій ухвалі зазначити, елементи якого складу правопорушення слід перевірити (службова недбалість, зловживання владою тощо).

З оскаржуваної окремої ухвали слідує, що суд під час розгляду справи встановив порушення норми закону, зокрема положень Закону України «Про виконавче провадження», тощо.

Колегія суддів постановила окрему ухвалу з направленням до податкового органу копії судового рішення і цієї окремої ухвали для прийняття відповідним органом заходів реагування (на подальше).

Як вбачається з резолютивної частини судового рішення, апеляційний суд ухвалив про виявлені ознаки порушення закону довести до відома Міністерства юстиції України для вжиття відповідних заходів реагування.

Крім того, судом встановлено строк один місяць для надання суду відповіді щодо виконання цієї окремої ухвали відповідно до ч. 9 ст. 249 КАС України.

Частиною четвертою статті 249 КАС України передбачено, що в окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення.

Відповідно до частини дев`ятої статті 249 КАС України окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, які повинні надати суду відповідь про вжиті ними заходи у визначений в окремій ухвалі строк. За відповідним клопотанням прокурора або органу досудового розслідування вказаний строк може бути продовжено.

Аналізуючи викладене, обов`язковими умовами для винесення окремої ухвали є порушення закону чи іншого нормативно-правового акту із чітким зазначенням такої норми та обґрунтування у чому саме полягає таке порушення. 

Крім того, якщо під час розгляду справи встановлені ознаки кримінального правопорушення, суд, ухвалюючи окрему ухвалу про інформування прокурора або органу досудового розслідування, має вказувати, ознаки якого саме кримінального правопорушення ним було виявлено, а також обґрунтовувати, покликаючись на докази, які містяться в матеріалах справи, суть кримінального правопорушення.

Суд касаційної інстанції не може не погодитись з доводами касаційної скарги, що виносячи окрему ухвалу апеляційний суд зазначив про порушення норм Закону України «Про виконавче провадження», поряд цим, стаття, пункт, тощо відсутні в тексті окремої ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.11.2024.

Також, перевіривши доводи касаційної скарги, судом касаційної інстанції встановлено, що у тексті оскаржуваного рішення апеляційний суд вважав доцільним направити окрему ухвалу до податкового органу для прийняття відповідним органом заходів реагування (на подальше). У свою чергу, в резолютивній частині окремої ухвали суд зазначає, що про виявлені ознаки порушення закону довести до відома Міністерства юстиції України для вжиття відповідних заходів реагування.

Крім того, покликаючись на положення частини дев`ятої статті 249 КАС України щодо виконання цієї окремої ухвали, якою визначено, що окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, суд не зазначає, які саме ознаки кримінального правопорушення ним було виявлено, та надсилає окрему ухвалу до податкового органу (згідно з текстом окремої ухвали) і про виявлені порушення вимог закону суд доводить до відома Міністерства юстиції України (відповідно до резолютивної частини окремої ухвали).  

Враховуючи викладене, суд касаційної інстанції вважає за необхідне задовольнити касаційну скаргу.

Частиною четвертою статті 328 КАС України передбачено, що підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини першої та другої статті 351 КАС України підставами для скасування судових рішень повністю або частково і ухвалення нового рішення, або зміни рішення у відповідній частині є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись статтями 345, 349, 351, 355, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, суд 

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві задовольнити.

Окрему ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.11.2024 у справі №826/19191/16 скасувати.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................
В.В. Хохуляк
Л.І. Бившева
Р.Ф. Ханова
Судді Верховного Суду