ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Номер провадження 22-ц/821/1412/25	Головуючий по 1 інстанції	
Справа №707/68/25 Категорія: 305010900 	Суходольський О. М. 	
  	Доповідач в апеляційній інстанції	
  	Фетісова Т. Л. 	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

       21 жовтня 2025 року                                                                                                м. Черкаси   

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів цивільної палати:

суддя-доповідач	Фетісова Т. Л. 	
судді секретар 	Гончар Н. І., Василенко Л. І. Івануса А. Д.	

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу позивача на рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 19.05.2025 (повний текст складено 20.05.2025, суддя в суді першої інстанції Суходольський О. М.) у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в особі філії «Черкаське лісове господарство» про відшкодування шкоди, 

в с т а н о в и в :
у січні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом у цій справі з вимогами про стягнення з відповідача на свою користь у відшкодування матеріальної шкоди 266 151,59 грн, вартість евакуювання пошкодженого транспортного засобу, в розмірі 2 000 грн, за проведення незалежного авто товарознавчого дослідження в розмірі 4 000 грн, моральну шкоду в розмірі 30 000 грн та судові витрати.
Позовні вимоги мотивовані тим, що 24.04.2024 на проїзну частину автодороги Р-10, по якій рухався належний позивачу транспортний засіб VOLKSWAGEN CRAFTER, д.н.з. НОМЕР_1 , впало дерево, що зафіксовано в ЖЄО (журнал єдиного обліку) Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області за № 26945 від 21.05.2024 та в ЖЄО УПП в Черкаській області ДПП за № 4201 від 21.06.2024.
Відповідно до Звіту № А05-09 від 14.05.2024, складеного СОД ФОП « ОСОБА_2 », вартість відновлюваного ремонту без врахування фізичного зносу пошкодженого транспортного засобу VOLKSWAGEN CRAFTER, д.н.з. НОМЕР_2 , складає 266 151,59 грн. 
Згідно листа № 714/22.12.2024 від 17.09.2024, наданого відповідачем, працівниками філії проводилося обстеження у кварталі 20 виділ 2 Мошнівського лісництва і встановлено, що внаслідок ерозії ґрунту, зростання дерев на дуже крутому схилі та швидких поривів вітру відбулося падіння здорового дерева на трасу загального значення Р10 (Черкаси-Канів), що в подальшому спричинило зіткнення з автомобілем. Вказана обставина додатково підтверджується актом обстеження нещасного випадку від 24.04.2024, складеного комісією філії «Черкаське лісове господарство» ДП «Ліси України». 
Позивач вважає, що причиною падіння дерева стало не лише ймовірне посилення швидких поривів вітру, а й ерозії ґрунту та зростання дерева на дуже крутому схилі. 
Як вбачається із лісорубного квитка ЧЕ ЛРК № 009112 від 07.03.2023 та ЧЕ ЛРК № 009115 від 13.03.2023 вибіркова вирубка по прибиранню небезпечних дерев та заходи з поліпшення санітарного стану лісів проводилася в строк з 07.03.2023 по 13.03.2023, тобто більше ніж за рік і місяць до факту падіння дерева на належний позивачу транспортний засіб.
Вказана обставина свідчить про можливість встановлення працівниками лісового господарства аварійного дерева, що в результаті падіння може становити загрозу для життя та здоров`я пішоходів, транспортних засобів, більше ніж за рік та місяць до моменту падіння дерева. У результаті безвідповідального відношення працівників до своїх обов`язків із проведення заходів щодо оздоровлення лісосмуги, шляхом вирубки аварійних дерев, спричинило пошкодження належного позивачу транспортного засобу.
Також позивач просить відшкодувати за рахунок відповідача понесені витрати на евакуацію транспортного засобу після пошкодження, оплату оцінки розміру збитків та завдану моральну шкоду.
Рішенням Черкаського районного суду Черкаської області від 19.05.2025 позовна вимоги відхилено.
Суд першої інстанції керувався тим, що позивачем не доведено твердження щодо бездіяльності відповідача, яка полягала на відсутності дій на видалення аварійних дерев, не доведено наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою / бездіяльністю відповідача та завданою шкодою. Не доведено наявність вини відповідача у спричиненні позивачу матеріальних збитків.
Позивач засобами поштового зв`язку 20.06.2025 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушенням норм процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та новим рішенням задовольнити позовні вимоги у справі.
Апеляційна скарга мотивована аргументами, аналогічними тим, що викладені в позовній заяві, про доведення бездіяльності відповідача, яка стала причиною настання ДТП та пошкодження автомобіля позивача внаслідок падіння дерева.
У відзиві на апеляційну скаргу ДСГП «Ліси України» просило суд апеляційну скаргу відхилити як безпідставну, а рішення суду першої інстанції – залишити без змін, оскільки воно є законним та належним чином обґрунтованим.
Заслухавши доповідь судді, вивчивши та обговоривши наявні докази по справі, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах вимог та доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла таких висновків.
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Відповідно до положень ч.ч.1, 2, 5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим . Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
При розгляді справи встановлено, що 24.04.2024 на проїзну частину автодороги Р-10, по якій рухався належний позивачу ОСОБА_1 транспортний засіб VOLKSWAGEN CRAFTER, д.н.з. НОМЕР_1 , впало дерево, що зафіксовано в ЖЄО (журнал єдиного обліку) Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області за № 26945 від 21.05.2024 та в журналі УПП в Черкаській області ДПП за № 4201 від 21.06.2024.
Відповідно до Звіту № А05-09 від 14.05.2024, складеного СОД ФОП « ОСОБА_2 », вартість відновлюваного ремонту без врахування фізичного зносу пошкодженого транспортного засобу VOLKSWAGEN CRAFTER, д.н.з. НОМЕР_2 , складає 266 151,59 грн. 
Згідно листа №714/22.12.2024 від 17 вересня 2024 року, наданого ФІЛІЄЮ «ЧЕРКАСЬКЕ ЛІСОВЕ ГОСПОДАРСТВО» ДЕРЖАВНОГО СПЕЦІАЛІЗОВАНОГО ГОСПОДАРСЬКОГО ПІДПРИЄМСТВА «ЛІСИ УКРАЇНИ», працівниками філії проводилося обстеження у кварталі 20 виділ НОМЕР_3 Мошнівського лісництва і встановлено, що внаслідок ерозії ґрунту, зростання дерев на дуже крутому схилі та швидких поривів вітру відбулося падіння здорового дерева на трасу загального значення Р10 (Черкаси-Канів), що в подальшому спричинило зіткнення з автомобілем. Вказана обставина додатково підтверджується актом обстеження нещасного випадку від 24.04.2024, складеного комісією філії «Черкаське лісове господарство» ДП «Ліси України».
Згідно лісорубного квитка ЧЕ ЛРК № 009112 від 07.03.2023 та ЧЕ ЛРК № 009115 від 13.03.2023, вибіркова вирубка по прибиранню небезпечних дерев та заходи з поліпшення санітарного стану лісів проводилася в строк з 07.03.2023 по 13.03.2023, тобто більше ніж за рік та місяць до факту падіння дерева на належний ОСОБА_1 транспортний засіб.
Крім цього, у матеріалах справи (а.с.37) наявна відповідь із Черкаського обласного центру з гідрометеорології від 25.07.2024, згідно якої 24.04.2024 по м. Черкаси та Черкаській області відмічалися складні погодні умови, грози, пориви вітру 15-20м/с, що відповідає критерію небезпечного метеорологічного явища І рівня небезпечності. Відповідне попередження Черкаським обласним центром з гідрометеорології було передано місцевим органам державної влади та органам місцевого самоврядування Черкаської області, підприємствам та установам згідно затверджених схем 23.04.2024 о 10-05 год.
Згідно відповіді Управління патрульної поліції в Черкаській області від 02.08.2024 (а.с.37-38) вказано про те, що оцінивши в сукупності обставини і наявні докази, не встановлено складу адміністративного правопорушення та вини у діях осіб, які б могли бути причетні до падіння дерева.
Стверджуючи про завдання матеріальної та моральної шкоди внаслідок пошкодження його майна падінням дерева, що трапилося через невиконання працівниками відповідача обов`язків щодо підтримання насаджень лісового фонду в належному стані та не видалення аварійних дерев, позивач звернувся з позовом у цій справі до суду.
Правовідносини, наявні між сторонами справи на підставі вищевикладених фактичних обставин, мають таке правове регулювання.
Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Відповідно до статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. 
Частина 1 статті 1167 ЦК України передбачає, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
За обставин даної справи стверджуваної матеріальної та моральної шкоди позивачу завдано внаслідок падіння дерева за межами населеного пункту на його транспортний засіб.
Так ст. 1 Лісового Кодексу України (далі по тексту цієї постанови - ЛК України) передбачено, що ліс - тип природних комплексів (екосистема), у якому поєднуються переважно деревна та чагарникова рослинність з відповідними ґрунтами, трав`яною рослинністю, тваринним світом, мікроорганізмами та іншими природними компонентами, що взаємопов`язані у своєму розвитку, впливають один на одного і на навколишнє природне середовище.
За змістом статті 7 ЛК України ліси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу.
Від імені Українського народу права власника на ліси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України.
Ліси можуть перебувати в державній, комунальній та приватній власності.
Суб`єктами права власності на ліси є держава, територіальні громади, громадяни та юридичні особи.
Статтею 8 ЛК України передбачено, що у державній власності перебувають усі ліси України, крім лісів, що перебувають у комунальній або приватній власності. Право державної власності на ліси набувається і реалізується державою в особі Кабінету Міністрів України, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій відповідно до закону.
Частина 1 статті 17 ЛК України передбачає, що у постійне користування ліси на землях державної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим державним лісогосподарським підприємствам, іншим державним підприємствам, установам та організаціям, у яких створено спеціалізовані лісогосподарські підрозділи.
Відтак, у аспекті вказаних вище приписів законодавства землі лісового фонду із зеленими насадженнями, що знаходяться на землях державної власності, перебувають на праві постійного користування у спеціалізованих державних лісогосподарських підприємств – за обставин даної справи у Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в особі філії «Черкаське лісове господарство».
Крім того, аналіз вищенаведених приписів законодавства про підстави відшкодування завданої матеріальної та моральної шкоди (ст. ст. 1166, 1167 ЦК України) з урахуванням визначених цивільно-процесуальним законодавством принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства, дає підстави для висновку, що законодавством не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача у заподіянні шкоди. Разом з тим потерпілий має довести належними доказами факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою та завданою шкодою.
Виходячи з визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного судочинства, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини у завданні шкоди позивачеві.
Указані правові висновки викладено у постанові ВС від 08.12.2021 у справі №755/19416/20.
Водночас ст.617 ЦК України передбачає, що особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили.
У п 1 ч.1 ст.263 ЦК України наведено ознаки непереборної сили як надзвичайної або невідворотної за даних умов події.
Отже, закон визначає непереборну силу як надзвичайну або невідворотну зовнішню подію (обставину), що повністю звільняє від відповідальності особу, яка порушила зобов`язання, за умови, що остання не могла її передбачити або передбачила, але не могла відвернути чи уникнути її дії за звичайних обставин при всій обачливості, і ця подія завдала збитків.
Заперечуючи проти позову, відповідач посилався на те, що 24.04.2024 по м. Черкаси та Черкаській області відмічалися складні погодні умови, грози, пориви вітру 15-20м/с, що відповідає критерію небезпечного метеорологічного явища І рівня небезпечності. Відповідне попередження Черкаським обласним центром з гідрометеорології було передано місцевим органам державної влади та органам місцевого самоврядування Черкаської області, підприємствам та установам згідно затверджених схем 23.04.2024 о 10-05 год
Згідно нормативних документів  Українського гідрометеорологічного центру, зокрема Настанови по службі прогнозів і попереджень про небезпечні та стихійні явища погоди, затвердженої наказом Держгідромету України № 90 від 31 жовтня 2003 року (чинна на час виникнення спірних правовідносин), гроза (будь-яка), сильна злива, вітер швидкістю 15-24 м/с є небезпечними гідрометеорологічними явищами. За приписами наведеної Настанови небезпечними гідрометеорологічними явищами є явища погоди, які при досягненні певних значень (чи у випадку їхньої появи) можуть порушити виробничу діяльність деяких галузей національної економіки.
Із доданих позивачем фотознімків видно, що дерево, яке впало, не було сухостійним, а було живим із густим зеленим листям (а.с. 153-155)
Відповідно до положень ст.ст.12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
Позивач у справі стверджує про те, що внаслідок неналежного виконання обов`язків щодо утримання зелених насаджень у лісах, які перебувають на праві постійного користування у підприємства-відповідача, аварійне дерево не було завчасно зрізане та внаслідок падіння завдало пошкоджень транспортному засобу позивача.
Так Постановою КМУ від 27.07.1995 №555 з подальшими змінами затверджено Санітарні правила в лісах України, які складають сукупність норм щодо здійснення заходів з поліпшення санітарного стану лісів та санітарних вимог, які встановлюються з метою охорони та захисту лісів під час ведення лісового господарства, використання лісових ресурсів та проведення робіт, не пов`язаних з веденням лісового господарства, підприємствами, установами, організаціями та громадянами.
Пунктом 12 вказаних Правил передбачено, що вибіркові санітарні рубки проводяться власниками лісів, постійними лісокористувачами шляхом вилучення з насаджень сухостійних, відмираючих, дуже ослаблених внаслідок пошкодження насаджень пожежами, шкідниками, хворобами лісу і внаслідок аварій та стихійного лиха окремих дерев або їх груп.
Періодичність санітарних рубок лісів залежить від віку та породи насаджень, а також від обсягу робіт, але в загальному ці роботи проводяться за потребою. 
Санітарні рубки спрямовані на оздоровлення лісу, тому їх проводять у міру появи пошкоджених, хворих, сухостійних дерев та дерев, що ослаблені шкідниками або стихійними явищами.
Як вбачається із листа № 714/22.12.2024 від 17.09.2024, наданого відповідачем, працівниками філії проводилося обстеження у кварталі 20 виділ 2 Мошнівського лісництва (де росло дерево, падінням якого пошкоджено автомобіль позивача) і встановлено, що внаслідок ерозії ґрунту, зростання дерев на дуже крутому схилі та швидких поривів вітру відбулося падіння здорового дерева на трасу загального значення Р10 (Черкаси-Канів), що в подальшому спричинило зіткнення з автомобілем. 
Указана обставина додатково підтверджується актом обстеження нещасного випадку від 24.04.2024, складеного комісією філії «Черкаське лісове господарство» ДП «Ліси України». 
При цьому зазначене дерево не має ознак за Пунктом 12 Санітарних правил в лісах України для проведення санітарної рубки та не є сухостійним, відмираючи, дуже ослабленим внаслідок будь-яких пошкоджень, а відтак у відповідача був відсутній обов`язок з його завчасного видалення.
Та обставина, що дерево росте на крутому схилі, про що вказує позивач, сама по собі за приписами законодавства не може бути підставою для його обов`язкового видалення, адже Санітарні правила в лісах України не містять заборон чи обмежень на ріст дерев у залежності від рельєфу місцевості чи особливості ґрунтів.
Посилання позивача на фотографії як на доказ аварійного стану вказаного дерева та того, що воно ще до свого падіння мало нахил з кутом 30 градусів є безпідставними, оскільки вказані світлини дерева вчинені вже після того як воно впало на дорогу.
Згідно до спеціальної літератури у галузі лісництва вбачається, що небезпечними можуть бути наступні дерева: дерева з гнилизною, вигорілою чи механічно ушкодженою більше як на 0,4 діаметра частиною стовбура; завислі; переламані та розчахнені, злами та відчахнуті стовбури, конкуренти від яких не відокремлені від дерева-носія; вивернені з корінням, що не лежать стійко на землі; нахилені під кутом понад 30 градусів у результаті ушкодження кореневої системи, повного чи часткового відриву її від ґрунту або перенасичення ґрунту вологою; дерева, підтримуючі злами (відчахнення) сусідніх дерев; злами, що відокремились від дерева-носія, але верхівкою чи стовбуровою частиною вгрузли в землю в положенні, близькому до вертикального, іноді спираючись на підтримуючі дерев.
Доказів хвороби чи будь-яких недоліків у стійкості дерева, які б зобов`язували відповідача провести його санітарну вирубку, позивач суду не надав, питання щодо призначення з даного приводу експертизи перед судом не порушував, а суд не має спеціальних знань з даної галузі науки для встановлення вищевказаних обставин у справі. 
За таких обставин, колегія суддів прийшла до висновку, що падіння дерева на автомобіль позивача і його пошкодження сталося внаслідок непереборної сили, а саме небезпечних гiдрометеорологiчних явищ у вигляді сильного вітру, що у свою чергу згідно до ст.617 ЦК України звільняє відповідача від відповідальності.
Апеляційні доводи позивача стосуються з`ясування обставин, вже встановлених судом першої інстанції, та переоцінки вже оцінених ним доказів у справі, тому не можуть бути враховані судом апеляційної інстанції.     
У поданій апеляційній скарзі позивач не наводить нових аргументів, не оцінених судом першої інстанції, щодо наявності фактичних та правових підстав для покладення на відповідача обов`язку відповідати за шкоду, завдану майну позивача у справі.
Згідно ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Отже рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 19.05.2025 у даній цивільній справі слід залишити без змін, а апеляційну скаргу – без задоволення.
На підставі положень ст.141 ЦПК України судові витрати по сплаті судового збору за розгляд справи в апеляційному суді слід залишити за скаржником.
Керуючись ст. ст. 141, 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд, 

у х в а л и в  :

апеляційну скаргу – відхилити.
Рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 19.05.2025 у даній цивільній справі – залишити без змін.
Судові витрати по сплаті судового збору за розгляд справи в апеляційному суді залишити за скаржником.
Постанова апеляційного суду набирає чинності з дня ухвалення та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення в порядку та за умов, визначених цивільним процесуальним законодавством. 
Повну постанову складено 21.10.2025.

Суддя-доповідач

Судді