ПОСТАНОВА 
Іменем України

05 червня 2025 року                                                                 м. Кропивницький

справа № 390/1128/24
провадження № 22-ц/4809/654/25 

       Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:
               
головуючого судді (суддя-доповідач): Дуковського О.Л. 
суддів: Мурашка С.І., Письменного О.А.
з участю секретаря: Волошиної М.О.
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,інтереси якої представляє адвокат Гіріч Юлія Петрівна; 
відповідач - Суботцівська сільська рада Кропивницького району Кіровоградської області. 
Розглянувши у  відкритому  судовому засіданні  в м.  Кропивницькому цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 07 січня 2025 року, у складі головуючого судді Українського В.В. у справі за позовом ОСОБА_1 до Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області про визнання права власності на майно у порядку спадкування, - 
В С Т А Н О В И В :
У травні 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою до Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області про визнання права власності на майно у порядку спадкування.
Просила визнати за нею право власності на житловий будинок в порядку спадкування за законом після смерті чоловіка ОСОБА_2 . 
В обґрунтування своїх вимог зазначала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік ОСОБА_2 .
Вказувала, що після смерті чоловіка звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини та отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій №157/02 від 22.03.2023, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 , підставою відмови стало те, що спадкоємцем не надано документи, які б підтверджували право власності на належне майно спадкодавцеві. 
Зазначала, що вказаний будинок належав її чоловіку на праві власності на підставі дворової угоди укладеної 11.08.2016 між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , який діяв на підставі довіреності, посвідченої секретарем Дмитрівської сільської ради Знам`янського району Кіровоградської області 01.08.2016 №90 від імені ОСОБА_4 . 
Належність ОСОБА_4 спірного будинку доводиться робочим проектом на будинок. 
Відповідно до виписки із погосподарської книги Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області від 20.12.2022 №885 спірний житловий будинок та земельна ділянка, на якій розташований будинок, обліковується за ОСОБА_2 з 2016 року.
Відповідно до довідки виконавчого комітету Трепівської сільської ради Знам`янського району Кіровоградської області №1097 від 24.09.2020, на день смерті ОСОБА_2 проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_1 . 
Рішенням Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 07 січня 2025 року відмовлено у задоволенні позову.
Не погодившись із вказаним рішенням суду позивачка подала апеляційну скаргу, в якій просить оскаржуване рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову у повному обсязі.
Посилається на те, що судом першої інстанції належним чином не було досліджено обставини справи.
Вважає, що вона має право на спадкування спірного будинку після смерті свого чоловіка, але відсутні правовстановлюючі документи на цей будинок, а тому вона звернулася із цим позовом за захистом своїх прав, а саме визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування.
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника позивача, обговоривши наявні докази у справі, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах вимог та доводів апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов наступних висновків.
Згідно з ч.ч.1, 2 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Відповідно до вимог ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , про що Кропивницьким міським відділом державної реєстрації смерті Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) складено відповідний актовий запис №810.
Позивачка, є дружиною ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 . 
Відповідно до довідки виконавчого комітету Трепівської сільської ради Знам`янського району Кіровоградської області №1097 від 24.09.2020, на день смерті ОСОБА_2 проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_1 . 
Відповідно до виписки із погосподарської книги, виданої виконкомом Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області від 20.12.2022 №885-Т, спірний житловий будинок та земельна ділянка, на якій розташований будинок, обліковується за ОСОБА_2 відповідно до погосподарської книги №1 за 2016-2020 роки.
Відповідно копії спадкової справи №155/2020 заведеної Другою Знам`янською державною нотаріальною конторою Кіровоградської області, після смерті ОСОБА_2 , спадщину прийняла його дружина ОСОБА_1 та отримала свідоцтво про право на спадщину за законом на вклад, відкритий в АТ «Райффайзен Банк Аваль», а також отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою позивачеві відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок в АДРЕСА_1 через відсутність жодного документу, який міг би підтвердити право власності та належності майна спадкодавцеві.
Звернувшись із цим позовом до суду позивачка вказувала, що відповідно до дворової угоди, укладеної 11.08.2016 в с. Трепівка Знам`янського району, ОСОБА_3 , який діяв на підставі довіреності, посвідченої секретарем Дмитрівської сільської ради Знам`янського району Кіровоградської області 01.08.2016 №90 від імені ОСОБА_4 , дав згоду на продаж будинку, що розташований за адресою. АДРЕСА_1 , який належав ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу від 22.07.1983 №22.
Відмовялючі у задоволенні позову суд першої інстанції послався на те, що позивачкою не надано доказів набуття ОСОБА_2 права власності на спірний будинок , а дворова угода, укладена 11.08.2016 між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , який діяв на підставі довіреності, посвідченої секретарем Дмитрівської сільської ради Знам`янського району Кіровоградської області 01.08.2016 №90 від імені ОСОБА_4 не підтверджує факту набуття ОСОБА_2 права власності на спірний житловий будинок.
В матеріалах справи міститься спадкова справа № 119/2020 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 .
Із зазначеної спадкової справи вбачається, що після смерті ОСОБА_4 все майно, що залишилося після її смерті прийняв ОСОБА_3 . 
Колегія суддів вважає, що позивачка пред?явила позов до неналежного відповідача, виходячи з наступного.
Нормами процесуального закону визначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Частиною першою статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно із статтею 48 ЦПК України (в редакції на дату звернення із позовом) сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.
Відповідно до статті 51 ЦПК України (в редакції на дату розгляду справи судом першої інстанції) суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження – до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження – до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.
Відповідач – це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку із позовною вимогою, яка пред`являється до нього.
Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами.
Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за цим позовом. Установлення цієї умови – підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Про неналежного відповідача можна говорити тільки в тому випадку, коли суд може вказати особу, що повинна виконати вимогу позивача, – належного відповідача.
Таким чином, неналежний відповідач – це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі – належному відповідачеві.
Визначення позивачем у справі складу сторін (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови в задоволенні позову у зв`язку з неналежним суб`єктним складом сторін.
Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Водночас встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову – обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.
Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача.
Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову – обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, що узгоджується із висновками викладеними у постановах Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року в справі № 523/9076/16-ц, від 20 червня 2018 року в справі № 308/3162/15-ц, від 21 листопада 2018 року в справі № 127/93/17-ц, від 12 грудня 2018 року в справі № 372/51/16-ц,  від 12 грудня 2018 року в справі № 570/3439/16-ц, від 30 січня 2019 року в справі № 552/6381/17-ц, від 13 березня 2019 року в справі № 757/39920/15-ц.
Пред`явлення позову до неналежного відповідача (неналежного складу відповідачів) є самостійною підставою для відмови в позові, що узгоджується із висновками викладеними у постанові Верховного Суду від 18 жовтня 2023 року у справі № 300/808/19 від 07 грудня 2023 року.
Як вбачається із матеріалів справи після смерті ОСОБА_4 прийняв спадщину - ОСОБА_3 .
В апеляційній скарзі позивачка посилається на те, що суд першої інстанції належним чином не дослідив належність спірного будинку ОСОБА_4 . 
Дана обставина має вирішальне значення при розв?язанні спору.
Колегія суддів встановила, що Суботцівська сільська рада Кропивницького району Кіровоградської області, як орган місцевого самоврядування не є належним відповідачем у даній справі. Житловий будинок належить власнику фізичній особі , яка не залучена до участі у цій справі. 
Таким чином, у задоволенні позовних вимог слід відмовити, через неналежний склад відповідачів.
Позивачка не позбавлена права заявити відповідні вимоги, які підлягають вирішенню по суті за належного складу учасників справи.
Колегія суддів, надаючи оцінку судовому рішенню на предмет його законності у межах доводів апеляційної скарги вважає, що рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову у задоволенні позову.
У відповідності до ч. 13 ст. 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд , змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
Керуючись ст.ст. 368, 374, 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд,-
У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 – задовольнити частково. 
Рішення Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 07 січня 2025 року – скасувати.
У задоволенні позову ОСОБА_1 до Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області про визнання права власності на майно у порядку спадкування – відмовити.
Судові витрати, пов?язані з розгядом справи покласти на позивача.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя                                                                         О. Л. Дуковський 

Судді                                                                                                 С.І. Мурашко 
                                                                                                              
                                                                         О.А. Письменний