ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/25520/25                                           Головуючий у 1 інстанції: Шевченко А.В.
                                                                                        Суддя-доповідач: Василенко Я.М. 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  07 жовтня 2025 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого                    Василенка Я.М.,
суддів                              Ганечко О.М., Кузьменка В.В., 

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 29.05.2025 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправними дій, визнання протиправною та скасування постанови, -
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції з позовом, в якому просив: 
- скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії 5АВ № 10172276 від 26.04.2025, якою ОСОБА_1 визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340, 00 грн.; 
- провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності - закрити.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.05.2025 позовну заяву повернуто позивачу.
Не погоджуючись із ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.05.2025 позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказану ухвалу, як таку, що постановлена з порушенням норм процесуального права та постановити нову ухвалу, якою направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
З метою повного та всебічного встановлення обставин справи, колегією суддів ухвалено рішення про продовження апеляційного розгляду даної справи на розумний строк.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. 
Мотивами оскаржуваної ухвали є те, що позовна заява підлягає поверненню позивачу, оскільки особи мають можливість звертатись до суду із заявами, клопотаннями тощо, шляхом їх подання у письмовому вигляді з наявністю власноручного письмового підпису або ж використанням системи «Електронний суд», шляхом формування у ній необхідного для звернення документу та підписання електронним ключем, для чого учасник справи має зареєструватись у вказаній електронній системі. Натомість, адміністративний позов надійшов без власноручного письмового підпису позивача на адресу електронної пошти суду та він не був сформований в системі «Електронний суд». Однак, як вбачається із вказаної заяви, вона не підписана особою, яка її подала.
Апелянт у своїй скарзі зазначає, що позовна заява була подана через електрону пошту з використанням КЕП, що є належним способом звернення до суду.
Колегія суддів вважає доводи апелянта обґрунтованими та не погоджується з висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.
Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Статтями 5, 160 КАС України, визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси і просити про їх захист шляхом пред`явлення позову. Позов пред`являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції, який має відповідати вимогам встановленим ст. 160, 161 КАС України.
Частиною 1 ст. 171 КАС України, передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3)відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Частинами сьомою, восьмою статті 44 КАС України, встановлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.
Згідно із частиною десятою статті 44 КАС України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).
У свою чергу, підпунктом 15.16 підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України, визначено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.
Рішення Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, було затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення).
Колегія суддів зазначає, що надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.
Отже, приписами КАС України визначено дві форми звернення учасників справи з позовною заявою: в паперовій формі зі скріпленням власноручного підпису учасника справи (його представника) або в електронній формі з обов`язковим скріпленням документів власним електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет.
Обмеження, що пов`язанні з використанням підсистеми "Електронний суд", у тому числі щодо подачі процесуальних документів через Електронний кабінет, є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.
У постанові від 13.09.2023 у справі № 204/2321/22 Велика Палата Верховного Суду висловила таку правову позицію:
« 12.1. Законодавцем допускається подання фізичною особою нарівні з паперовою формою скарг в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи та подання такого документу через підсистеми «Електронний суд» та «Електронний кабінет», або з використанням офіційної електронної адреси із засвідченням кваліфікованим електронним підписом.
12.2. Звернення фізичної особи до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме, як безпосереднє звернення до суду.
12.3. Наведені висновки не стосуються адвокатів, нотаріусів, приватних виконавців, судових експертів, державних органів та органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання державного та комунального секторів економіки, які реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку».
Отже, Велика Палата Верховного Суду чітко окреслила коло осіб та органів звернення яких до суду має відбуватись із застосуванням офіційної електронної адреси в ЄСІТС із використанням сервісу «Електронний суд або у письмовій формі.
У даному випадку, позовну заяву було подано на офіційну електронну пошту суду першої інстанції, вона подана фізичною особою, в якої відсутній обов`язок реєструватись в системі Електронний Суд, та за прохальною частиною містить зазначення 21.05.2025 Сергій Волковський (підписано КЕП) (а.с. 16).
Разом з цим, матеріали справи, окрім копії позовної заяви, не містять додатків до неї.
При цьому, наявний протокол створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису (дата та час: 13:11:30 21.05.2025).
Якщо заява подана через електронну пошту, підписану КЕП, суд має її перевірити на відповідність вимогам, зокрема, на наявність КЕП та відповідність її даних ідентифікаційним даним позивача.
Повернення поданої на адресу електронної пошти суду позовної заяви з мотивів того, що вона не містить підпису особи, яка її подала, без перевірки наявності кваліфікованого електронного підпису та без врахування презумпції відповідності кваліфікованого електронного підпису власноручному і положень Закону «Про електронні довірчі послуги», на переконання колегії суддів, свідчить про допущення судом порушень вимог процесуального закону.
З урахуванням наведеного, колегія суддів дійшла висновку про те, що суд першої інстанції, без урахування наведеного, не мав визначених КАС України підстав для повернення позовної заяви в даній справі.
Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права.
Доводи апеляційної скарги колегією суддів приймаються у якості належних.
З огляду на викладене у сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що повернення позовної заяви суперечить завданню адміністративного судочинства та не відповідає конституційним принципам щодо гарантованого судового захисту прав, а також доступу до правосуддя.
За таких обставин, колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції про повернення позовної заяви постановлена передчасно, а тому наявні підстави для її скасування та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Відтак, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції прийняте рішення з порушенням норм процесуального права.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. 
Апелянт надав до суду належні докази, які підтверджують факт незаконності рішення суду першої інстанції.
В свою чергу, відповідно до п. 4 ч. ст. 320 КАС України неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання, є підставою для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Керуючись ст.ст. 229, 243, 244, 250, 310, 312, 320, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.
Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 29.05.2025 - скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з моменту її підписання і не може бути оскаржена.

Головуючий:                                                                                Василенко Я.М.
                            
Судді:                                                                                          Ганечко О.М. 

          Кузьменко В.В.