ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

04 листопада 2025 року 	м. Дніпро	справа № 160/22687/24	
                                                                                Суддя І інстанції – Кучугурна Н.В.

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Чепурнова Д.В. (доповідач),
                               суддів:  Іванова С.М., Сафронової С.В.,     
розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпрі апеляційну скаргу Державної податкової служби України
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 червня 2025 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Єдність» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

ТОВ «Єдність»  звернулося до суду з вищевказаним позовом, в якому просило: 
визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладеної/розрахунку коригування в ЄРПН Головного управління ДПС у Дніпропетровській області № 10774869/23645455 від 25.03.2024, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної № 14 від 16.11.2023; 
зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну № 14 від 16.11.2023 в ЄДРПН.
В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що на вимогу контролюючого органу надав пояснення та усі необхідні документи на підтвердження реальності здійснення господарських операцій.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 червня 2025 року  позов було задоволено. Стягнуто з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Єдність» витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 4500 (чотири тисячі п`ятсот) грн 00 коп.
Не погодившись з прийнятим рішенням Державна податкова служба України подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просило рішення суду скасувати та прийняти нове рішення яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Вказує, на правомірність оскарженого рішення. Крім того вказує на завищений розмір витрат на правничу допомогу у розмірі 4500 грн.
У письмовому відзиві на апеляційну скаргу Головне управління ДПС у Дніпропетровській області просить задовольнити її у повному обсязі.
Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом норм матеріального права, правову оцінку досліджених судом доказів у справі, суд апеляційної інстанції приходить до висновку що  апеляційна скарга не підлягає задоволенню  з наступних підстав.
З матеріалів справи вбачається, що ТОВ «ЄДНІСТЬ» (Код: 23645455,адреса: Україна, 52071, Дніпропетровська обл., Дніпровський р-н, селище Дослідне, надалі - Позивач), зареєстрований юридичною особою 24.12.2003 року, номер запису - 12031200000001224. Підприємство взято на облік контролюючим органом ДПС19.02.1996 року.
Видами діяльності Позивача, що визначені в Єдиному Державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань є:
46.90 Неспеціалізована оптова торгівля (основний);
33.12 Ремонт і технічне обслуговування машин і устаткування промислового призначення;
71.20 Технічні випробування та дослідження;
25.99 Виробництво інших готових металевих виробів, н.в.і.у.;
22.19 Виробництво інших гумових виробів;
28.92 Виробництво машин і устаткування для добувної промисловості та будівництва.
В ТОВ «ЄДНІСТЬ» за штатним розкладом (додається), який введений в дію наказом №7 від 30.09.2022 р. (додається) обліковується 5 (п`ять) співробітників. 
Юридична адреса Позивача - 52071, Дніпропетровська обл., Дніпропетровський р-н, с-ще Дослідне.
Фактична адреса Позивача - 49000, м. Дніпро, пл. ак. Стародубова буд.1, оф.404, про
що свідчить договір оренди № 4/18 від 29.12.2017 р. (додається).
Виробниче приміщення Позивач орендує за адресою: 49000,м.Дніпро, пл. ак.Стародубова буд. 1, що підтверджується договором оренди нерухомого майна №06.А-2018 від 01.03.2018 р. та №06/1.А-2018 від 01.10.2018 р. року (додається), про що було подано відомості за формою 20-ОПП (додається).
Також на балансі підприємства наявне наступне обладнання, яке постійно використовується у господарській діяльності:
Верстат токарно-гвинторізний 1К-62;
Черв`ячна машина теплого живлення МЧТ-90;
Черв`ячна машина холодного живлення МЧХ-125;
Прес вулканізований 250-600 Е4-2 шт.;
Прес вулканізований 800x800 Е2-1 шт.;
Прес-форми - 44 шт.; про що також було подано відомості за формою 20-ОПП та оборотно-сальдова відомість по рахунку 10.
В рамках господарської діяльності між Позивачем, як Виконавцем та ТОВ «УНДКТІ ДІНТЕМ» (код ЄДРПОУ 00152135 - Замовник), був заключений Договір № 0290723 від 22.02.2023 р.
Згідно з умовами Специфікації №2 до договору Виконавець зобов`язався поставити в адресу Замовника прес-форму ДН07.4432.00 СК в кількості 1 одиниця.
Згідно з умовами Специфікації № 2 (пункти 3 та 4) Виконавець здійснює поставку товару після передоплати на умовах DDP.
1) Згідно з умовами Специфікації № 2 (пункт 2) Замовник здійснив передоплату у розмірі 35%, що підтверджується платіжною інструкцією №11/09/2023 від 11.09.2023р. на суму 202 400,00 грн. в т.ч. 33 740,00 грн. для подальшої закупівлі сировини та матеріалів для виготовлення замовлення.
Відповідно до вимог податкового законодавства України за результатами першої події в межах господарської операції була надана податкова накладна №12 від 11.09.2023 р. на суму 202 400,00 грн. в т.ч. 33 740,00 грн., яка була відправлена в ЕРПН для реєстрації 14.09.2023 р. Реєстрація податкової накладної №12 від 14.09.2023 р. (реєстраційний №9237316032), 15.09.2023р. була зупинена, але після надання Позивачем 26.12.2023 р. відповідних пояснень та документів (11 листів) Рішенням комісії №10271361/23645455 від 28.12.2023р. реєстрація цієї податкової накладної №12 від 14.09.2023р. було проведено.
2) На виконання умов вказаного договору № 0290723 від 22.02.2023р. Позивач для виготовлення перс-форми ДН07.4432.00.СК закупив наступні сировина і матеріали, а також отримав відповідні послуги:
ТОВ «Металоінвест Україна» (код ЕДРПОУ 42971033), рахунок № М-00000840 від 12.09.2023 р., видаткова накладна № М-00000545 від 14.09.2023 р.; ТТН № М-00000338 від 14.09.2023 р.;
ТОВ «Акзомакс» (код ЕДРПОУ 43700745), рахунок №0411 від 12.09.2023р., видаткова накладна №0391 від 20.09.2023р.; самовивіз.
ТОВ «Дніпрозварка» (код ЕДРПОУ 30852549), рахунок №808 від 29.08.2023р., видаткова накладна №717 від 29.08.2023р. самовивіз.
ТОВ « ОМТ-Дніпро» (код ЕДРПОУ 41349975), рахунок №1229 від 29.08.2023р.; видаткова накладна №920 від 29.08.2023р.; самовивіз.
ПП «Горкомінвест» (код ЕДРПОУ 36368247), рахунок №СФ-000261 від 26.10.2023р., акт №ОУ-0000283 від 27.10.2023р. сертифікат якості №283 від 27.10.2023 р.; а також рахунок №СФ-00252 від 11.10.2023 р., акт №ОУ-0000227 від 12.10.2023 р., сертифікат якості №227 від 12.10.2023 р.; 
ТОВ «Полісан» (код ЕДРПОУ 32318370), рахунок №48406 від 12.10.2023 р., видаткова накладна №2558912 від 12.10.2023 р.; самовивіз.
ТОВ «ТД Содружество» (код ЕДРПОУ 34245231) рахунок-фактура №С-0008988 від 09.10.2023р., видаткова накладна № 5591 від 10.10.2023 р., акт надання послуг № 5591 від 10.10.2023 р. ТТН №Р5590 від 10.10.2023 р., сертифікат якості № 383795.самовивіз; а також рахунок № С-0008976 від 09.10.2023 р., видаткова накладна № 5590 від 10.10.2023 р., акт надання послуг № 5590 від 10.10.2023 р., сертифікат якості № 384412 ,ТТН № Р5590 від 10.10.2023 р. 
Перевезення дрібних товарів та матеріалів відбувалося власним автотранспортом, який є на балансі Позивача, - автомобілем Fiat Doblo Cargo НОМЕР_1 , водій - заступник директора ОСОБА_1 (посвідчення водія НОМЕР_2 ), на якого видана довіреність на керування цим автомобілем, та відображений у відомостях про основні засоби та у формі 20-ОПП від 25.01.2022 р. 
Основні операції для виготовлення прес-форми ДН07.4432.00 СБ підготовка листового та сортового прокату, розкрій та різання заготівок, складання несучого металевого каркасу, зварювання каркасу. Підприємство також має дозвіл на проведення зварювальних робіт на співробітника ОСОБА_2 (слюсар).
Металевий каркас виготовлюється на технологічний оснастці ТОВ «Єдність», з сировини закупленою ТОВ «Єдність» у постачальника.
Згідно штатного розкладу роботи по виготовленню продукції виконують наступні
співробітники:
токар ( диплом серія НОМЕР_3 виданий 27.07.1978 р.) додається.
слюсар ( диплом серія НОМЕР_4 виданий 27.06.1989 р.) додається.
3) Виконавець 16.11.2023 р. передав замовлений Товар Замовнику, що підтверджується видаткової накладної № РН-0000010 на суму 578 400,00 грн. в т.ч. ПДВ 96 400,00 грн., товарно - транспортна накладна №11-1 від 16.11.20263 р.
Податкова накладна №14 від 16.11.2023 р. була видана на частину суми у розмірі 375 960,00 грн. в т.ч. ПДВ 62 600,00 грн.
17.11.2023 р. була перерахована друга частина сплати у сумі 375 960,00 грн. в т.ч.
ПДВ 62 660,00 грн.), що підтверджується платіжною інструкцією № 4737 від 17.11.2023 р. як повний розрахунок за отриманий товар. 
Відповідно до вимог податкового законодавства України за результатами завершення
господарської операції була надана податкова накладна №14 від 16.11.2023 р. на суму відвантаження товару у розмірі 375 960,00 грн. (ПДВ - 62 660,00 грн.). Податкова накладна №14 від 16.11.2023 р. була відправлена 11.12.2023 р. для реєстрації в ЕРПН.
Натомість, 12.12.2023 р. реєстрація податкової накладної №14 від 16.11.2023 р., реєстраційний №9334835303, була зупинена, та у відповідній квитанції №1 Позивачу вказано наступне: «Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (зі змінами), реєстрація податкової накладної від 16.11.2023 № 14 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Обсяг постачання товару/послуги 84/74 перевищує величину залишку, визначеного як різниця обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій (додаток 3 Порядку). Додатково повідомляємо: показник "D"=4.2127%, "Р поточ"= 0. Пропонуємо надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.»
Позивач надав 12.03.2024 р. відповідні пояснення та документи (12 листів) для
реєстрації податкової накладної № 14 від 16.11.2024 р.
Натомість, Рішенням комісії №10774869/23645455 від 25.03.2024 р.  у такій реєстрації було відмовлено у зв`язку з «ненаданням/частковим наданням додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних, при отриманні повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податковій накладній / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, платником податку.»
Не погоджуючись з рішеннями про відмову в реєстрації податкових накладних, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що рішення комісії про відмову у реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної не відповідає критеріям чіткості та зрозумілості акта індивідуальної дії, та породжують неоднозначне трактування, що в свою чергу впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку позивача виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень. 
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.
Згідно з п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Відповідно до п.187.1 ст.187 Податкового кодексу України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. За операціями з виконання підрядних будівельних робіт суб`єкти підприємницької діяльності можуть застосовувати касовий метод податкового обліку відповідно до підпункту 14.1.266 пункту 14.1 статті 14 цього Кодексу.
Як зазначено у п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
У Додатку №1 до «Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 за №1165, наведені «Критерії ризиковості платника податку на додану вартість»: 1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах. 2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах. 3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами. 4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками. 5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ). 6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України. 7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України. 8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
У Додатку №3 до «Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 за №1165, наведені «Критерії ризиковості здійснення операцій»:  1. Відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 рази, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017р. у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС. 2. Відсутність (анулювання, зупинення) ліцензій, виданих органами ліцензування, які засвідчують право платника податку на виробництво, експорт, імпорт і оптову торгівлю підакцизними товарами (продукцією), визначеними підпунктами 215.3.1 і 215.3.2 пункту 215.3 статті 215 Податкового кодексу України (далі - Кодекс), стосовно товарів, зазначених платником податку в податковій накладній/розрахунку коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі на дату їх складення. 3. Відсутність на дату складення податкової накладної/розрахунку коригування відомостей (актуального запису) в Реєстрі платників акцизного податку з реалізації пального щодо суб`єкта господарювання, який подав для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, у яких зазначено товар (пальне) за кодами згідно з УКТЗЕД відповідно до підпункту 215.3.4 пункту 215.3 статті 215 Кодексу. 4. Складення розрахунку коригування постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, якщо передбачається зміна номенклатури товару/послуги (для товарів за кодами згідно з УКТЗЕД - зміна перших чотирьох цифр кодів, а для послуг за кодами відповідно до Державного класифікатора продукції та послуг - перших двох цифр кодів), за умови відсутності такого/такої товару/послуги, зазначеного/зазначеної в розрахунку коригування, поданому для реєстрації в Реєстрі, у таблиці даних платника податку як товару/послуги, що на постійній основі постачається (надається). 5. Перевищення суми компенсації вартості товару/послуги, зазначеного/зазначеної в розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, поданому отримувачем такого товару/послуги для реєстрації в Реєстрі, величини залишку, що визначається як різниця обсягу придбання на митній території України з 1 січня 2017р., зазначеного постачальником у зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування, складених на отримувача такого/такої товару/послуги, та обсягу постачання з 1 січня 2017р., зазначеного отримувачем у зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування на постачання такого/такої товару/послуги. 6. Складення розрахунку коригування на зменшення податкових зобов`язань до податкової накладної, складеної та зареєстрованої постачальником товарів/послуг на неплатника податку на додану вартість, та подання для реєстрації в Реєстрі у строк, що перевищує 14 календарних днів з дня складення податкової накладної, зареєстрованої в Реєстрі без порушення граничних строків реєстрації, встановлених Кодексом.
Відповідно до п.25 «Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 за №1165, комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Згідно з п.30 «Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 за №1165, комісія контролюючого органу складається з голови, заступника голови, секретаря та не менше семи членів.
У п.40, п.42-п.46 «Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 за №1165, зазначено, що Голова, заступник голови, секретар та члени комісії контролюючого органу беруть участь у засіданні особисто та не мають права делегувати своїх представників для участі в її засіданні. Засідання комісії контролюючого органу є правоможним за умови присутності на ньому не менше двох третин її затвердженого персонального складу. Засідання комісії контролюючого органу проводиться у разі наявності матеріалів для розгляду. У разі потреби член комісії контролюючого органу подає голові комісії пропозиції щодо проведення додаткового засідання. Рішення комісії контролюючого органу приймається шляхом відкритого голосування. Рішення комісії контролюючого органу приймається більшістю голосів присутніх на засіданні членів такої комісії. У разі рівного розподілу голосів вирішальним є голос головуючого на засіданні. Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення. Протокол підписується головою комісії контролюючого органу (у разі його відсутності - заступником), заступником голови, секретарем та членами комісії, які брали участь у засіданні. Ведення обліку матеріалів щодо роботи комісії контролюючого органу здійснюється секретарем такої комісії. Присутній на засіданні комісії контролюючого органу член комісії, який не згоден з рішенням комісії або утримався від голосування, повинен викласти у письмовій формі свою окрему думку, яка додається до матеріалів засідання такої комісії. … 42. Рішення, прийняті комісіями контролюючих органів, підлягають реєстрації засобами інформаційних систем ДПС. 43. Матеріали засідання комісії контролюючого органу зберігаються десять років. 44. Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні). 45. Розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи: доповідь секретаря комісії; доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби); внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення; оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання; голосування; оголошення головою комісії результатів голосування; оформлення протоколу. 46. У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.
В той же час контролюючим органом не надано  результатів проведених перевірок поданих платником податку копій документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні), а також протоколів засідання Комісії під час прийняття Рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, матеріалів щодо роботи комісії, тощо, що свідчить про порушення процедури розгляду матеріалів.
Відповідно до п.19 «Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних», затвердженого 29.12.2010 постановою Кабінету Міністрів України №1246 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України №341 від 26.04.2017) (надалі – «Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних»), податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструються у день: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
Згідно з п.20 «Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних» у разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.   
Наказом Міністерства фінансів України № 520 від 12 грудня 2019 року   затверджено Порядок прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі   Порядок №520), яким визначено механізм прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), реєстрацію яких відповідно до пункту   201.16   статті   201 Податкового кодексу України   (далі - Кодекс) зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до п.2. Порядку №520 прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).
Пунктом 3 Порядку №520 визначено, що комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.
Згідно п.4 Порядку №520 у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі
Відповідно до п.5 Порядку №520 перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:
договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;
розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.
Згідно п.6 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній / розрахунку коригування. Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).
Пунктом 7 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог   Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги»   та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Відповідно до п.п. 9-13 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.
Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку.
Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:
ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;
та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;
та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.
Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі набирає чинності в день прийняття відповідного рішення.
Рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.                           
Підставою для відмови податковим органом позивачу у реєстрації податкової накладної  стало ненадання/часткове надання додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних, при отриманні повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податковій накладній/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, платником податку.
Реєстрацію податкової накладної позивача зупинено з тієї підстави, що позивач відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатні для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН.
На виконання квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної ТОВ «Єдність» направило до контролюючого органу Повідомлення із письмовими поясненнями та копіями документів щодо такої податкової накладної, 
Колегія суддів зазначає, що контролюючим органом у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної не було вказано які саме документи слід надати платнику податків та чого мають стосуватися пояснення такого платника податків для того, аби реєстрація цих податкових накладних стала можливою, що також свідчить про невідповідність сформованих квитанцій вимогам до таких, що визначені пунктом 11 Порядку №1165.
В той же час, контролюючий орган має конкретизувати перелік документів, необхідних для виконання покладених на нього функцій, для того, щоб платник податку чітко розумів адресовану йому вимогу. Пред`явлення контролюючим органом до платника податків загальної вимоги про надання документів без їх конкретизації та без посилання на відповідну норму права виключає можливість такого органу в подальшому застосовувати до такого платника податків негативні наслідки, пов`язані із ненаданням певного документу.
У зв`язку з цим, позивач надав контролюючому органу саме ті документи, які вважав достатніми для підтвердження реальності господарських операцій за вказаними податковими накладними, а відтак, достатніми для її реєстрації в ЄРПН.
У випадку неконкретизації переліку документів у квитанції про зупинення реєстрації розрахунку коригування до податкової накладної платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішення про відмову у реєстрації розрахунку коригування до податкової накладної.
З метою реєстрації податкових накладних позивачем надавались пояснення та копії  необхідних документів на підтвердження здійснення  господарських операцій. 
У рішенні про відмову в реєстрації податкової накладної зазначено лише загальне твердження про надання  копій документів, складених із порушенням законодавства.
Колегія суддів зазначає, здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту з операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства; здійснення моніторингу не повинно підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу; приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарської операцій позивача на предмет їх реальності; змістовна оцінка господарської операції може бути проведена лише за результатами здійснення податкової перевірки, підстави та порядок проведення якої визначений нормами Податкового кодексу України; при реєстрації податкової накладної фактично проводиться моніторинг операції  платника податків лише за зовнішніми (формальними) критеріями.
 Виходячи з викладеного колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що контролюючий орган безпідставно застосував до позивача процедуру зупинення реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, передбачену Порядком №1165.
Визнаючи протиправними та скасовуючи рішення відповідача про відмову реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних суд першої інстанції вірно виходив з тих обставин, що останнє прийнято без додержання процедури розгляду  матеріалів.
Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.
Дійшовши обґрунтованого висновку про протиправність оскаржених рішень щодо відмови у реєстрації податкових накладних  відповідача, суд першої інстанції вірно виходив із того, що належним способом захисту порушеного права є не лише скасування такого рішення відповідача, а й зобов`язання останнього зареєструвати податкові накладні в ЄРПН, оскільки саме такий спосіб захисту порушеного права є свідченням того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.
Щодо відшкодування витрат на професійну правничу допомогу колегія суддів виходить з наступного.
Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. 
Відповідно до частини першої статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Згідно з пунктом 1 частини третьої статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема витрати на професійну правничу допомогу.
Відповідно до частини другої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.
За змістом частини третьої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України для цілей розподілу судових витрат:
1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;
2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Відповідно до частини четвертої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Частиною п`ятою статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Відповідно до частини сьомої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
Відповідно до статті 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.
Аналіз наведених положень процесуального закону дає підстави для висновку про те, що документально підтверджені судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень. 
При цьому, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.
При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченого адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціни позову та (або) значенню справи.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26.02.2015 у справі «Баришевський проти України», від 10.12.2009 у справі «Гімайдуліна і інших проти України», від 12.10.2006 у справі «Двойних проти України», від 30.03.2004 у справі «Меріт проти України» заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.
У ситуації, що розглядається за між ТОВ «Єдність» та Адвокатським бюро «Лихопьок Д.П.» в особі адвоката Дениса Лихопьока укладено договір №23645455-24 від 29.07.2024 про надання правничої допомоги 
Предметом цього Договору є надання Клієнту правничої допомоги: консультування, підготовка документів та представництво, захист прав і інтересів Клієнта, у тому числі в судах з питань, пов`язаних із оскарженням рішень податкових органів щодо блокування реєстрації податкових накладних Клієнта. Клієнт зобов`язується прийняти правничу допомогу та оплатити її на умовах Договору (п. п. 1.1.- 1.2. Договору).
Згідно з п.4.1. Договору, за результатами надання правничої допомоги бюро передає клієнту акт про надання послуг правничої допомоги.
В акті відображається: зміст наданої правничої допомоги (у разі необхідності – час, витрачений на її надання); розмір винагороди бюро; витрати, які були понесені бюро у зв`язку з договором  та наданням правничої допомоги з посиланням (за вимогою клієнта) на відповідні документи; кошти, що отримані бюро від імені клієнта на його користь; гонорар успіху у разі його погодження; сума, яка підлягає сплаті з урахуванням вище наведеного (п.4.2. Договору).
Акт вважається узгодженим: в день його підписання обома сторонами без зауважень; на третій робочий день після отримання акту клієнтом у разі ненадходження протягом двох наступних робочих днів зауважень клієнта; в день його повторного отримання клієнтом від бюро після розгляду зауважень клієнта (п.4.4. Договору).
Пунктами 5.1., 5.5. Договору встановлено, що оплата правничої допомоги Бюро, яка надається Клієнту, встановлюється з розрахунку 2000,00 (дві тисячі) грн за 1 (одну) година фактичного надання правничої допомоги. При визначенні часу, фактичного витраченого на надання Правничої допомоги, Сторони використовують кратність 30 хв. 
Якщо інше не передбачене домовленістю Сторін, Клієнт у продовж трьох робочих днів після підписання Договору (та/або узгодження Акту за попередній етап надання Правничої допомоги) авансує на користь Бюро 100 % (сто відсотків) від вартості запланованого об`єму Правничої допомоги (певного етапу). Оплата фактично наданої Правничої допомоги та відшкодування Витрат здійснюється у продовж двох робочих днів після узгодження Акту відповідно до пункту 4.4. Договору.
Оплата Правничої допомоги та передбачених Договором платежів здійснюється шляхом безготівкового перерахування коштів на рахунок Бюро, якщо інше не передбачене домовленістю Сторін.
13.09.2024 сторони зазначеного вище договору склали акт про надання юридичних послуг – правничої допомоги. 
В акті вказано, що Бюро надало Клієнту наступні юридичні послуги:
1. Консультування Клієнта з питань адміністративного та судового оскарження рішення податкових органів щодо блокування / відмови в реєстрації податкових накладних (1,0 год.) – 2000 грн;
2. Складання позовної заяви Клієнта з урахуванням змін в нормативному регулюванні та судової практики з аналогічних спорів (3,0 год.) – 6 000,00 грн;
3. Складання пояснень Клієнта з приводу відзивів на позовну заяву з боку відповідачів по справі №160/22687/24 та клопотань (1,5 год.) – 3 000,00 грн;
4. Подання та отримання документів через Електронний кабінет Клієнта, моніторинг руху справи (0,5 год.) – 1000 грн.
Вартість наданих (протягом 6,0 год.) послуг – правничої допомоги становить 12000,00 грн, без ПДВ.
Згідно з платіжними інструкціями №993 від 19.08.2024 та №1069 від 16.09.2024 ТОВ «Єдність» оплатило правову допомогу Адвокатському бюро «Лихопьок Д.П.» за договором №23645455-24 в сумі 12000,00 грн.
Задовольняючи частково вимоги про стягнення витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 4500 грн. суд першої інстанції виходив  з того, що адвокатом позивача під час надання правової допомоги у цій справі було складено змістовну позовну заяву, письмові пояснення на відзив відповідачів. 
Водночас, розглянута судом справа є справою незначної складності з усталеною судовою практикою судів як апеляційної, так і касаційної інстанцій.
Крім цього, суд першої інстанції  враховав позицію Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у справі №580/2610/19, в якій акцентовано увагу на тому, що заповнення ордеру на надання правової допомоги, виготовлення копій відзивів для відповідача, оформлення поштових відправлень на адресу відповідача та суду (заповнення описів, оформлення конвертів) не є професійною правничою допомогою і не потребує спеціальних юридичних знань у галузі права.
При вирішенні питання щодо розподілу судових витрат на професійну правничу допомогу суд апеляційної інстанції надає оцінку співмірності заявленої до повернення позивачем суми коштів із критеріями, встановленими частиною п`ятою статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме те, що ця справа за складом учасників, підставами виникнення спору, позовними вимогами та законодавством, яке регулює спірні правовідносини, підлягає вирішенню за правилами спрощеного  позовного провадження, тобто є справою не значної складності.
Враховуючи вищенаведене, колегія суддів враховуючи критерій обґрунтованості та доцільності понесених позивачем витрат, погоджується з висновками суду першої інстанції, що співмірною сумою до відшкодування витрат на професійну правничу допомогу є 4500 грн.
Доводами апеляційної скарги висновків зроблених судом першої інстанції не спростовано. 
Колегія суддів апеляційного суду вважає, що в межах апеляційної скарги порушень судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при вирішенні цієї справи не допущено. Правова оцінка обставин у справі дана вірно, а тому апеляційну скаргу слід відхилити, а оскаржуване судове рішення залишити без змін.
Керуючись п.1 ч.1 ст. 315, ст.ст. 316, 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної податкової служби України  - залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 червня 2025 року - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення в повному обсязі.
В повному обсязі постанова складена 04 листопада 2025 року.
   
Головуючий - суддя                                                                      Д.В. Чепурнов 

                               суддя                                                                      С.М. Іванов 

                               суддя                                                                      С.В. Сафронова