П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  560/16254/24 
Головуючий суддя 1-ої інстанції -  Фелонюк Д.Л. 
Суддя-доповідач -  Граб Л.С.   
17 вересня 2025 року 
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Граб Л.С. 
суддів:  Матохнюка Д.Б.  Сторчака В. Ю. , 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Хмельницької митниці на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 06 травня 2025 року у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «КОМПАНІЯ ІНТЕРКОМ» до Хмельницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, 
В С Т А Н О В И В :
Товариство з обмеженою відповідальністю «КОМПАНІЯ ІНТЕРКОМ» (далі ТОВ «КОМПАНІЯ ІНТЕРКОМ») звернулося до суду з позовом до Хмельницької митниці, в якому просило:
-визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості № UA400000/2024/000155/2 від 27.06.2024 року та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA400030/2024/000080 від 27.06.2024 року.
Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 06.05.2025 року позов задоволено:
-визнано  протиправним та скасовано рішення Хмельницької митниці про коригування митної вартості №UA400030/2024/000155/2 від 27.06.2024;
-визнано протиправною та скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Хмельницької митниці №UA400030/2024/000080 від 27.06.2024.
Не погодившись з судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги, апелянт посилається на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для розгляду справи, невідповідність висновків обставинам справи та порушення норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення правового спору.
Розгляд справи колегією суддів здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судом першої інстанції встановлено, що 01.04.2016 між ТОВ "Компанія Інтерком" (покупець) та компанією Ingredion Germany GmbH (продавець)  укладено  Контракт №UAIK 04.16 на поставку хімічно модифіковані та спеціальні крохмалі. 
Згідно з розділом 3 Контракту продавець постачає товар партіями згідно заявок покупця на умовах FCA Гамбург, Німеччина (згідно з Інкотермс-2010). 
Згідно пункту 3.2 Контракту визначено, що продавець надає покупцеві наступні документи:                 інвойс (5 примірників); експортну декларацію; CMR; сертифікат походження; сертифікат аналізу (3 примірники); пакувальний лист (3 примірники). 
Розділом 5 Контракту передбачено, що валютою контракту є євро. Умовою оплати є передоплата. Покупець сплачує суму кожної поставки банківським переказом згідно рахунку-фактури після підтвердження замовлення та узгодження специфікації.
Позивач, на виконання Контракту, 25.06.2024 на митний пост "Хмельницький" Хмельницької митниці подав до митного оформлення митну декларацію типу ІМ40ДЕ №24UA400030003002U6 на товар позивача: "Хімічно модифікований, естерифікований (гідроксипропіл дикрохмалю фосфат (Е1442), харчовий крохмаль, очищений із воскової кукурудзи, THERMTEX 25 кг - 12000 кг. Зовнішній вигляд: білий порошок. Вологість 12,60%, pH 6,0. Дата виготовлення: 06/04/2024. Термін придатності: 06/04/2026р. Пакування: паперові мішки по 25 кг. Призначений для використання у харчовій промисловості. Виробник:Ingredion Germany GmbH. Торгівельна марка:Ingredion)".
Митну вартість у розмірі 1684177,56 грн заявлено декларантом за першим (основним) методом визначення митної вартості, яка в цьому випадку відповідала сумі фактурної вартості в розмірі 38700,00 євро (1684177,56 грн) з додаванням витрат на транспортування у розмірі 45102,26 грн.
Позивач до митної декларації подав митному органу такі документи:
- пакувальний лист № 0082310228 від 18.06.2024;
- пакувальний лист № 0082310229 від 18.06.2024;
- рахунок-фактуру (інвойс) №924007636 від 20.06.2024;
- рахунок-фактуру (інвойс) №924007637 від 20.06.2024;
- автотранспортну накладну (Road consignment note) б/н від 20.06.2024;
- автотранспортну накладну (Road consignment note) б/н від 20.06.2024;
- сертифікат про походження товару А37484998 від 20.06.2024;
- сертифікат про походження товару А37485012 від 20.06.2024;
- рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги ІН-2506/1 від 25.06.2024;
- документ, що підтверджує вартість перевезення товару 25/06/2024-1 від 25.06.2024;
- прайс-лист виробника товару від 10.06.2024;
- висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією 3-1/777 від 21.06.2024;
- висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією б/н від 26.06.2024;
- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) 12 від 02.01.2023;
- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) 13 від 01.08.2023;
- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) 14 від 23.05.2024;
- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) 2 від 01.01.2017;
- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) 25 від 20.06.2024;
- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів UAIK 04.16 від 01.04.2016;
- договір про надання послуг митного брокера 263-Б від 18.08.2015;
- договір (контракт) про перевезення №08032024/8-1 від 08.03.2024;
- договір (контракт) про перевезення №15032023/15-1 від 03.03.2023;
- заяву декларанта або уповноваженої ним особи, у вигляді внесення коду до митної декларації, про те, що товари не є генетично модифікованим організмом або продукцією, виробленою із застосуванням генетично-модифікованих організмів б/н від 05.03.2018;
- інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом "єдиного вікна" з використанням електронних засобів передачі інформації (в якості відомостей про документ зазначається ідентифікатор справи, згенерований інформаційною системою та переданий декларанту в автоматичному режимі) №11596759 від 25.06.2024;
- декларацію-інвойс, складена уповноваженим (схваленим) експортером 924007636 від 20.06.2024;
- декларацію-інвойс, складена уповноваженим (схваленим) експортером 924007637 від 20.06.2024;
- інші некласифіковані документи, відомості з реєстру №31-17/037 від 08.02.2024;
- інші некласифіковані документи, лист від виробника б/н від 15.03.2019;
- інші некласифіковані документи , лист на зниження ціни від 22.01.2024;
- інші некласифіковані документи , лист на зниження ціни від 31.05.2024;
- інші некласифіковані документи, сертифікат аналізу б/н від 20.06.2024;
- інші некласифіковані документи, сертифікат аналізу б/н від 20.06.2024;
- інші некласифіковані документи , сертифікат здоров`я fl б/н від 20.06.2024;
- інші некласифіковані документи, сертифікат здоров`я tt б/н від 20.06.2024;
- інші некласифіковані документи , тех.дані Thermflo від 04.11.2020;
- інші некласифіковані документи , тех.дані Thermflo від 01.10.2012;
- копія митної декларації країни відправлення MRN24DE585336470628B6 від 20.06.2024;
- копія митної декларації країни відправлення MRN24DE585336470797B6 від 20.06.2024.
За вказаною митною декларацією автоматизованою системою управління ризиками (АСУР) генеровані ризики за напрямом контролю правильності визначення вартості. Зазначені відомості вбачаються зі змісту витягу з АСМО «Інспектор» .
При здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товару за митною декларацією від 25.06.2024 ІМ40ДЕ №24UA400030003002U6 у митного органу виникли сумніви щодо "дійсної вартості" та у правильності визначення митної вартості товару, оскільки заявлений рівень митної вартості 1,7670 дол.USD/кг був нижчий рівня митної вартості 1,8894 дол.USD/кг за яким здійснювалось митне оформлення такого ж товару даним відправником.
За результатами опрацювання поданих документів виявлено розбіжності, що впливають на правильність визначення митної вартості, а також ознаки відсутності окремих складових митної вартості товару. До митного оформлення не подано документи передбачені договорами перевезення та експедиції, документи подані згідно ч.2 та ч.3 ст.53 МКУ містять розбіжності, що впливають на правильність визначення митної вартості, а саме: в частині належного підтвердження складових митної вартості товару, а саме перевезення, страхування. Розбіжності в частині особи, яка здійснювала оплату за навантаження - розвантаження вантажу. Транспортні витрати з місця відвантаження до кордону України як такі що відповідно до статті 58 МКУ включаються до митної вартості товару, складають 30,90 грн за 1 км, а після кордону України - 54,05 грн за 1 км. Окрім цього , подані до митного оформлення документи не містять числових значень інших складових митної вартості, які визначні частиною 10 статті 58 МКУ, зокрема: вартості завантаження та страхування товару.
27.06.2024 року митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості №UA400030/2024/000155/2, яким митну вартість товару "Хімічно модифікований, естерифікований (гідроксипропіл дикрохмалю фосфат (Е1442), харчовий крохмаль, очищений із воскової кукурудзи, THERMTEX 25 кг - 12000 кг. Зовнішній вигляд: білий порошок. Вологість 12,60%, pH 6,0. Дата виготовлення: 06/04/2024. Термін придатності: 06/04/2026р. Пакування: паперові мішки по 25 кг. Призначений для використання у харчовій промисловості. Виробник:Ingredion Germany GmbH. Торгівельна марка:Ingredion)" було збільшено з 1,6 євро/кг до 1,8894 євро/кг. Загальна вартість товару збільшилась з 19200,00 євро до 22672,80 євро (на 3472,80 євро).
Підстава: неподання до митного оформлення документів, які підтверджують числові значення складових митної вартості товару відповідно до вимог Митного кодексу України.
Митним органом було скориговано митну вартість на підставі наявних у нього відомостей (МД від 10.06.2024 24UA100320419442U3) із застосуванням другорядного (резервного) методу.
У рішенні зазначається, що документи, подані згідно ч.2 та ч.3 cт. 53 МКУ, містять розбіжності, що впливають на правильність визначення митної вартості, а саме: в частині належного підтвердження складових митної вартості товару, а саме перевезення, страхування тощо. Розбіжності в частині особи, яка здійснювала оплату за навантаження-розвантаження вантажу. Транспортні витрати з місця відвантаження до кордону України як такі, що відповідно до cт. 58 МКУ включаються до митної вартості товару складають 30,90 грн за 1 км, а після кордону України 54,05 грн за 1 км. Окрім цього, подані до митного оформлення документи не містять числових значень інших складових митної вартості, які визначені частиною 10 статті 58 МКУ, зокрема: вартості завантаження та страхування товару. У відповідності до статті 7 ГАТТ, є підстави вважати, що інвойс, який подався до митного оформлення не містить достовірної інформації щодо "дійсної вартості" товару №1, оскільки рівень митної вартості нижчий рівня митної вартості ідентичних товарів, оформлених раніше. Враховуючи, що використані декларантом метод та відомості для цілей визначення митної вартості не підтверджені документально, відповідно до пп.4, 5 статті 59 МКУ застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 1 частини першої статті 57 МКУ. Було проведено процедуру консультації та встановлено, що заявлені декларантом відомості про митну вартість товару та обраний метод її визначення не відповідають наявній у митного органу інформації про вартість товару, відповідно митна вартість буде визначена за другорядним методом відповідно до вимог ст.59 МКУ - визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів. Джерелом числового значення митної вартості товару є МД від 10.06.2024 24UA100320419442U3, згідно якої за рівнем митної вартості 2,02 дол. США/кг здійснено митне оформлення такого ж товару даним відправником. Коригування та пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умови поставки, комерційні умови тощо відсутні в зв`язку з відсутністю інформації про вплив їх на рівень митної вартості.
Митний орган прийняв картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA400030/2024/000080 від 27.06.2024, якою відмовлено у митному оформленні (випуску) товарів за митною декларацією №24UA400030003002U6 від 25.06.2024.
Підставою прийняття оскарженого рішення зазначено, що подані згідно з частинами 2, 3 статті 53 МК України документи містять розбіжності та не містять усіх відомостей щодо числового значення складових митної вартості товарів.
Не погоджуючись з вказаними рішенням та карткою відмови, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Приймаючи рішення, суд першої інстанції дійшов висновку про обгрунтованість позовних вимог та наявність правових підстав для їх задоволення.
Переглядаючи оскаржуване судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіряючи дотримання судом першої інстанцій норм процесуального права при встановленні фактичних обставин у справі та правильність застосування ним норм матеріального права, колегія суддів виходить із наступного.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
У ст. 67 Конституції України закріплено, що кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
За визначеннями, наведеними у пунктах 23 та 24 частини 1 статті 4 МК України митне оформлення-виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль-сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.
За змістом статей 49, 50 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.
Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу (частини 1 та 2 статті 51 МК України).
У частині 2 статті 52 МК України зазначено, що декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.
Частиною першою статті 53 МК України врегульовано, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
У частині другій цієї статті наведений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів:
1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;
2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;
3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);
4) якщо рахунок сплачено,-банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;
5) за наявності-інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;
6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;
8) якщо здійснювалося страхування,-страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Частиною третьою статті 53 МК України встановлено обов`язок декларанта або уповноваженої ним особи на письмову вимогу митного органу протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно з положенням частини четвертої вказаної статті у разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).
Вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті забороняється (частина п`ята статті 53 МК України).
Частиною першою статті 54 МК України визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Вказаний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постановах від 12.03.2019 у справі №820/8016/15 та від 26.11.2019 у справі №821/107/16.
Статтею 57 Митного кодексу України унормовано, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість); резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 (визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів) і 60 (визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів) Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 (визначення митної вартості на основі віднімання вартості) Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 (визначення митної вартості товарів на основі додавання вартості (обчислена вартість) Кодексу.
При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.
Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.
У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Частинами другою та третьою статті 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи.
За приписами частин четвертої п`ятої статті 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.
Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті-це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
При цьому, за висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 05.02.2019 у справі №816/1199/15-а, у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу, рішення про коригування заявленої митної вартості, окрім обов`язкових відомостей визначених ч.2 ст.55 МК України, має також містити порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод.
Так, в обгрунтування вибору правомірності прийняття оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів та другорядного методу визначення митної вартості оцінюваних товарів митним органом зазначено, що до митного оформлення не подано документи, передбачені договорами перевезення та експедиції. Документи, подані відповідно до ч.2 та ч.3 cт. 53 МКУ, містять розбіжності, що впливають на правильність визначення митної вартості, а саме: в частині належного підтвердження складових митної вартості товару, а саме перевезення, страхування тощо. Розбіжності в частині особи, яка здійснювала оплату за навантаження-розвантаження вантажу. Транспортні витрати з місця відвантаження до кордону України як такі, що відповідно до cт. 58 МКУ включаються до митної вартості товару складають 30,90 грн за 1 км, а після кордону України 54,05 грн за 1 км. Окрім цього, подані до митного оформлення документи не містять числових значень інших складових митної вартості, які визначені частиною 10 статті 58 МКУ, зокрема: вартості завантаження та страхування товару. У відповідності до статті 7 ГАТТ, є підстави вважати, що інвойс, який подався до митного оформлення не містить достовірної інформації щодо "дійсної вартості" товару №1, оскільки рівень митної вартості нижчий рівня митної вартості ідентичних товарів, оформлених раніше. Враховуючи, що використані декларантом метод та відомості для цілей визначення митної вартості не підтверджені документально, відповідно до пп.4, 5 статті 59 МКУ застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 1 частини першої статті 57 МКУ. Було проведено процедуру консультації та встановлено, що заявлені декларантом відомості про митну вартість товару та обраний метод її визначення не відповідають наявній у митного органу інформації про вартість товару, відповідно митна вартість буде визначена за другорядним методом відповідно до вимог ст.59 МКУ - визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів. Джерелом числового значення митної вартості товару є МД від 10.06.2024 24UA100320419442U3, згідно якої за рівнем митної вартості 2,02 дол. США/кг здійснено митне оформлення такого ж товару даним відправником. Коригування та пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умови поставки, комерційні умови тощо відсутні в зв`язку з відсутністю інформації про вплив їх на рівень митної вартості.
Отже, фактичною підставою для коригування відповідачем митної вартості товарів слугувала інформація з цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби щодо митного оформлення ідентичних товарів, проте з вищим рівнем митної вартості.
В той же час, судом першої інстанції підставно зауважено, що задекларований позивачем нижчий рівень митної вартості імпортованого товару у порівнянні з рівнем митної вартості іншого митного оформлення, не може розцінюватись як протиправне заниження митної вартості і не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару. 
За висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 05.02.2019 у справі №816/1199/15-а, у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу, рішення про коригування заявленої митної вартості, окрім обов`язкових відомостей визначених ч.2 ст.55 МК України, має також містити порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод. При цьому, сама лише інформація з бази даних ЄЛІС ДФС про вантажну митну декларацію, яка була взята митним органом за основу при коригуванні митної вартості товару, не може бути достатнім доказом ціни, за якою відповідну партію товару, за такою декларацією, дійсно було імпортовано до України.
Крім цього, Верховний Суд в постанові від 02 липня 2020 року у справі №804/2061/17 зауважив, що розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за другорядними методами, як помилково вважає митний орган.
Поряд з цим, Верховний Суд у постанові від 25 червня 2020 року у справі № 826/3096/16 вказав, що саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або беззаперечною підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.
З матеріалів справи з`ясовано, що поставка товару здійснювалась згідно з положеннями Інкотермс 2010 FCA Hamburg Warehouse, що зазначено у рахунку №924007636 від 20.06.2024. Відвантаження товару здійснювалось зі складу продавця.
Згідно з Інкотермс 2010 FCA (...named place) англ. Free Carrier, або Вільний перевізник (...назва місця) термін Інкотермс 2000 та 2010 означає, що продавець доставить вантаж, який пройшов митне очищення, зазначеному покупцем перевізнику до названого місця. Якщо постачання здійснюється у приміщенні продавця, продавець несе відповідальність за завантаження. Якщо ж постачання здійснюється у інше місце, продавець за відвантаження товару відповідальності не несе. Отже, відповідальність за завантаження товару несе продавець, а відтак у вартість товару вже включені вказані витрати.
Додатково у довідці про транспортні витрати №25/06/2024-1 від 25.06.2024 перевізником вказаний розмір транспортних витрат на транспортування від міста Hugelsheim, Німеччина до державного кордону України МП "Краківець" становить 43102.26 грн. Зазначено, що навантажувально - розвантажувальні роботи здійснювались за рахунок відправника. Страхування вантажу на відправку не здійснювалось. Оскільки послуги завантаження та страхування товару не замовлялись та не оплачувались, відповідно вищезазначене підтверджує безпідставність тверджень митного органу щодо розбіжностей щодо вартості перевезення та страхування.
Джерелом числового значення митної вартості товару є МД від 10.06.2024 24UA1000320419442U3 згідно якої за рівнем митної вартості 2,02 доларів США/кг здійснено митне оформлення такого ж товару даним відправником. Коригування та пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційні умови тощо відсутні в зв`язку відсутністю інформації про вплив їх на рівень митної вартості.
Відносно ціни товару, визначеної митним органом на рівні 2,02 доларів США/кг, суд враховує та зазначає, що митним органом не враховано лист про зниження ціни від 31.05.2024, яким фактично і обґрунтовується зниження постачальником ціни на вказану групу товарів та прайс-лист від 10.06.2024, відповідно до якого встановлено ціну на вказаний товар у розмірі 1600 євро за 1000 кг.
Вказане також підтверджується інвойсом та експортною митною декларацією та позитивними результатами державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації (в якості відомостей про документ зазначається ідентифікатор справи, згенерований інформаційною системою та переданий декларанту в автоматичному режимі) №11596765 від 25.06.2024. Крім того, зазначене підтверджується експертним висновком Рівненської торгово-промислової палати від 26.06.2024 та висновком №3-1/777 від 21.06.2024, виданого Державним підприємством «Державний інформаційно-аналітичний центр моніторингу зовнішніх товарних ринків».
З огляду на зазначене, колегія суддів вважає, що відповідачем не надано та матеріали справи не містять належних та достатніх аргументів та доказів з приводу того, що подані позивачем документи містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості товару, чи є недостатніми для визначення митної вартості товару за основним методом (ціною договору).
Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Колегія суддів також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.
Згідно з п.1 ч.1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. 
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Хмельницької митниці залишити без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 06 травня 2025 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає. 

Головуючий	 	 	Граб Л.С.	
 	 	 	 	
Судді	 	    	Матохнюк Д.Б.    Сторчак В. Ю.