ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116 (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" жовтня 2025 р.                          Справа № 910/7726/25

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Демидової А.М.
суддів:            Ходаківської І.П. 
          Владимиренко С.В. 
 
за участю секретаря судового засідання: Мельничука О.С.
за участю представників учасників справи:
від позивача: Левченко В.В.                                
від відповідача: Шельчук Т.С.                       
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу  ОСОБА_1 
на ухвалу Господарського суду міста Києва від 14.08.2025 
про забезпечення позову (суддя Котков О.В.)
у справі № 910/7726/25 Господарського суду міста Києва
за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Львівська площа"
до ОСОБА_1 
про визнання загальних зборів такими, що не відбулись

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст і підстави позовних вимог
У червні 2025 року Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Львівська площа" (далі - ОСББ "Львівська площа", позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , відповідачка) про визнання загальних зборів ОСББ "Львівська площа" такими, що не відбулись 28.05.2025 о 19 год.            00 хв. за адресою: АДРЕСА_1 .
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що загальні збори, які скликались ініціативною групою співвласників ОСББ "Львівська площа" та на яких вирішувались питання, зокрема, обрання головою загальних зборів ОСОБА_1 , обрання нового складу правління ОСББ "Львівська площа" та затвердження Статуту ОСББ "Львівська площа" у новій редакції, були проведені з порушенням процедури, передбаченої Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" та Законом України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку". Так, зокрема, на цих зборах не було досягнуто кворуму голосів при вирішенні ключового питання - обрання голови зборів. Крім того, жодні інші кандидатури на посаду голови зборів, крім ОСОБА_1 , не розглядались, що свідчить про порушення принципів колегіальності та демократичності прийняття рішень. Тому, на думку позивача, наявні усі підстави вважати, що ці збори є такими, що не відбулись.
Хід справи
Разом із позовною заявою позивач подав заяву від 18.06.2025 про забезпечення позову та витребування доказів, в якій просив, зокрема, забезпечити позов шляхом встановлення заборони на здійснення будь-яких реєстраційних дій щодо внесення змін до відомостей про юридичну особу ОСББ "Львівська площа" (код ЄДРПОУ 44909983), які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. 
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.06.2025 у справі № 910/7726/25 заяву ОСББ "Львівська площа" про вжиття заходів забезпечення позову задоволено. Заборонено здійснення будь-яких реєстраційних дій щодо внесення змін до відомостей про юридичну особу - ОСББ "Львівська площа" (04053, м. Київ, вул. Кудрявська, буд. 24А, ідентифікаційний код 44909983), які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.
Постановою Північного апеляційного господарського суду від 12.08.2025 ухвалу Господарського суду міста Києва від 23.06.2025 у справі № 910/7726/25 скасовано. У задоволенні заяви ОСББ "Львівська площа" про забезпечення позову відмовлено. Стягнуто з ОСББ "Львівська площа" на користь ОСОБА_1 3 028,00 грн судового збору за подання апеляційної скарги.
Короткий зміст і підстави заяви від 13.08.2025 про забезпечення позову
13.08.2025 ОСББ "Львівська площа" звернулося до Господарського суду міста Києва із заявою від 13.08.2025 про забезпечення позову, в якій просило суд забезпечити позов шляхом встановлення заборони на здійснення будь-яких реєстраційних дій щодо внесення змін до відомостей про юридичну особу ОСББ "Львівська площа" (код ЄДРПОУ 44909983), які містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.
В обґрунтування  зазначеної заяви позивач послався на те, що:
- невжиття заходів забезпечення позову призведе до того, що в державний реєстр можуть бути внесені недостовірні дані, що унеможливить подальше виконання рішення суду та позбавить позивача ефективного захисту його порушених прав та законних інтересів, за захистом яких він звернувся до суду;
- оскільки предметом даного позову є визнання загальних зборів об`єднання співвласників  багатоквартирного будинку (далі - ОСББ) такими, що не відбулись, то в цьому випадку наявні підстави для вжиття заходів забезпечення позову у формі встановлення заборони на здійснення реєстраційних дій щодо внесення змін до відомостей про юридичну особу ОСББ "Львівська площа", які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань;
- заборона вчинення реєстраційних дій є одним із визначених законом способів забезпечення позову, який передбачений, зокрема, Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань";
- тимчасова заборона вчинення реєстраційних дій в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо ОСББ "Львівська площа"  жодним чином не вплине на поточну господарську діяльність ОСББ та не створить негативних наслідків для його функціонування. Даний захід має виключно тимчасовий характер, не порушує баланс інтересів співвласників будинку та не перешкоджає ОСББ здійснювати свою діяльність;
- вчинення державним реєстратором реєстраційних дій щодо зміни органів правління ОСББ (голови, правління тощо) безпосередньо вплине на правове становище позивача та може унеможливити виконання рішення суду, ухваленого за результатами розгляду справи по суті. Зміна керівного складу юридичної особи створить новий фактичний та юридичний стан, що може ускладнити або зробити неможливим поновлення порушених прав;
- оспорювані дії та обставини, що є предметом позову, стосуються правомірності прийняття рішень, зокрема, про зміну органів управління ОСББ, затвердження Статуту ОСББ у новій редакції тощо, а також інших дій, які впливають на обсяг прав та обов`язків позивача. Таким чином, обраний захід забезпечення безпосередньо кореспондує із заявленими вимогами та має на меті не допустити повторюваності порушення прав та інтересів позивача до моменту вирішення спору по суті, оскільки сам спір втратить предмет унаслідок здійснення реєстраційних процедур;
- заборона на вчинення реєстраційних дій носить тимчасовий і превентивний характер, є мінімально обтяжливою для інших учасників правовідносин, не порушує прав третіх осіб, але водночас забезпечує реальну можливість подальшого виконання рішення суду;
- вжиття заходів забезпечення позову забезпечує збереження балансу між інтересом позивача і стабільності правового статусу юридичної особи;
- у випадку внесення змін до відомостей про юридичну особу, наслідки можуть стати фактично необоротними - наприклад, буде змінено розпорядника майна ОСББ, контрагентів, ухвалено рішення, які матимуть істотні юридичні наслідки як для всіх співвласників, так і для позивача.
Короткий зміст оскаржуваної ухвали місцевого господарського суду та мотиви її постановлення
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.08.2025 у справі № 910/7726/25 заяву ОСББ "Львівська площа" про вжиття заходів забезпечення позову задоволено та заборонено здійснення будь-яких реєстраційних дій щодо внесення змін до відомостей про юридичну особу - ОСББ "Львівська площа", які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.
Ухвалу суду мотивовано тим, що заходи забезпечення позову, про які просить заявник, спрямовані на захист корпоративних прав ОСББ, що виникають із реєстраційної дії щодо внесення змін до складу позивача, вчиненої відповідно до Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", на підставі рішення загальних зборів учасників ОСББ "Львівська площа".
За висновками суду, обставини щодо проведення загальних зборів ОСББ "Львівська площа" свідчать про те, що прийняті рішення стосовно ОСББ (загальні збори від 28.05.2025), з якими саме ОСББ (юридична особа) не погоджується, і обставини щодо обґрунтованості та законності прийняття цього рішення є предметом спору. Отже, позивач обґрунтовано заявляє про наявність реальних побоювань, що вчинення до закінчення розгляду цієї справи державним реєстратором та третіми особами нових реєстраційних дій щодо ОСББ "Львівська площа" на підставі рішення загальних зборів учасників ОСББ (28.05.2025), зокрема, зміни керівництва або інших змін, призведе до того, що позивач не зможе захистити свої права в межах одного судового провадження за їх позовом без нових звернень до суду, що може істотно ускладнити поновлення його законних прав та/або інтересів.  
Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів          
Не погодившись з ухвалою Господарського суду міста Києва 14.08.2025 у справі                        № 910/7726/25, ОСОБА_1 звернулася до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить її скасувати як таку, що постановлена з порушенням норм матеріального та процесуального права, зокрема, ст. 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", ст. 2, 15, 43, 136, 137, 167, 236 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), та ухвалити нове рішення, яким заяву ОСББ "Львівська площа" від 13.08.2025 про вжиття заходів забезпечення позову залишити без задоволення.
При цьому скаржниця посилається на те, що суд першої інстанції не здійснив оцінку обґрунтованості необхідності вжиття відповідних заходів забезпечення позову з урахуванням вимог розумності, обґрунтованості і адекватності, не проаналізував, чи буде досягнуто збалансованості інтересів позивача та відповідачки, чи забезпечить такий захід забезпечення позову фактичне виконання судового рішення, які труднощі виконання такого рішення суду у разі невжиття відповідних заходів можуть виникнути.
Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 01.09.2025 (колегія суддів у складі: головуючого Демидової А.М., суддів Ходаківської І.П., Владимиренко С.В.) відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 14.08.2025 у справі № 910/7726/25; розгляд апеляційної скарги призначено на 30.09.2025 об 11:20; встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу, пояснень, клопотань, заперечень - до 19.09.2025.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 30.09.2025 продовжено строк розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 14.08.2025  у справі № 910/7726/25; відкладено розгляд апеляційної скарги на 06.10.2025 о 09:45.
Позиції учасників справи
ОСББ "Львівська площа" у відзиві на апеляційну скаргу проти апеляційної скарги               ОСОБА_1 заперечує і просить суд залишити її без задоволення, а оскаржувану ухвалу суду першої інстанції - без змін.  
Явка представників учасників справи
У судове засідання 06.10.2025 з`явились представники позивача та відповідачки.
Представник відповідачки (скаржниці) в судовому засіданні вимоги апеляційної скарги підтримав і просив суд її задовольнити.
Представник позивача в судовому засіданні проти апеляційної скарги заперечував і просив суд залишити її без задоволення.
Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при ухваленні постанови
Частиною першою статті 2 ГПК України встановлено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.
Одним із механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів забезпечення позову.
Процесуальні підстави для застосування заходів забезпечення позову визначені статтею 136 ГПК України.
Так, згідно із ч. 1, 2 ст. 136 ГПК господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.
Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 137 ГПК України позов забезпечується, зокрема, забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання.
Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (ч. 4 ст. 137 ГПК України).
Забезпечення позову за правовою природою є засобом запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, метою якого є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.
Таким чином, забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Воно полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судового рішення або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду. Заходи щодо забезпечення позову обов`язково повинні застосовуватися відповідно до їх мети, з урахуванням безпосереднього зв`язку між предметом позову та заявою про забезпечення позову.
Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача чи інших осіб для того, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь особи, яка звернулась з позовом, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення, або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.
Виходячи з положень статей 136, 137 ГПК України, при вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.
Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.
Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається.
Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків від заборони відповідачу здійснювати певні дії. 
Обранням належного заходу забезпечення позову дотримується принцип співвіднесення виду заходу забезпечення позову із вимогами позивача, чим врешті досягаються: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову та, як наслідок, ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи.
Заходи щодо забезпечення позову можуть бути вжиті судом лише в межах предмета позову та не повинні порушувати прав інших осіб, не залучених до участі у справі. Під час вирішення питання про вжиття заходів щодо забезпечення позову слід враховувати, що такими заходами не повинні порушуватися права осіб, що не є учасниками справи, застосовуватися обмеження, не пов`язані з предметом спору.
Подібні правові висновки викладені в постановах Верховного Суду від 21.10.2021 у справі № 910/20007/20, від 20.07.2020 у справі № 914/2157/19, від 14.01.2019 у справі                             № 909/526/19, від 25.01.2019 у справі № 925/288/17, від 26.09.2019 у справі № 904/1417/19.
Водночас, якщо позивач звертається до суду з немайновою позовною вимогою, судове рішення у разі задоволення якої не вимагатиме примусового виконання, то в цьому випадку не має взагалі застосуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, а має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.
У таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, чи зможе позивач їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.
Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 16.08.2018 у справі № 910/1040/18, від 01.04.2020 у справі № 910/12661/19, від 14.05.2020 у справі                 № 922/2277/19, від 15.06.2020 у справі № 910/12641/19, від 20.07.2020 у справі                             № 914/2157/19, від 31.08.2020 у справі № 917/1274/19, від 25.02.2021 у справі                               № 910/6729/20, від 15.04.2022 у справі № 904/7930/21.
Зважаючи на вищевикладене, в даному спорі, який за своєю суттю є немайновим, підлягає дослідженню така підстава вжиття заходів забезпечення позову як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.
Частиною п`ятою статті 137 ГПК України визначено заборони, які встановлені суду, щодо вжиття конкретних заходів забезпечення позову в корпоративних правовідносинах. Зокрема, згідно з п. 4 ч. 5 ст. 137 ГПК України не допускається заборона здійснювати органам державної влади, органам місцевого самоврядування, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб покладені на них згідно із законодавством владні повноваження, крім заборони приймати конкретні визначені судом рішення, вчиняти конкретні дії, що прямо стосуються предмета спору.
Заборона вчинення реєстраційних дій є одним із визначених законом способів забезпечення позову, який передбачений, зокрема, Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань".
Така правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 09.11.2018 у справі            № 915/508/18, від 12.03.2020 у справі № 916/3479/19, від 24.06.2020 у справі № 902/1051/19, від 07.09.2020 у справі № 904/1766/20, від 15.04.2024 у справі № 918/1012/23.
Відтак, такий вид забезпечення позову не підпадає під заборону, встановлену п. 4 ч. 5               ст. 137 ГПК України.
Разом із тим, дослідивши питання співмірності, адекватності та розумності заявленого позивачем заходу забезпечення позову, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити таке.
Універсального алгоритму застосування заходів забезпечення позову не існує; їх вжиття (або відмова у такому) залежить від фактичних обставин кожного конкретного господарського спору. 
Подібний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 04.10.2024 у справі                № 913/289/24.
Утім, у будь-якому разі заходи забезпечення позову повинні узгоджуватися з предметом і підставою позову.
Підставою позову в цій справі є проведення загальних зборів ОСББ "Львівська площа" 28.05.2025 о 19 год. 00 хв. за адресою: вул. Кудрявська, 24-А, м. Київ, з порушенням процедури, передбаченої Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" та Законом України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку".
Предметом позову ОСББ "Львівська площа" є визнання загальних зборів ОСББ "Львівська площа" такими, що не відбулись 28.05.2025 о 19 год. 00 хв. за адресою: вул. Кудрявська, 24-А, м. Київ.
Суд першої інстанції правильно зазначив, що заборона вчинення реєстраційних дій є одним із визначених законом заходів забезпечення позову, який передбачений, зокрема, Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань".
Утім, постановляючи ухвалу про заборону вчиняти певні дії, суд має визначити, які саме дії забороняється вчиняти.
Натомість суд апеляційної інстанції вважає, що заборона здійснення будь-яких реєстраційних дій щодо внесення змін до відомостей про юридичну особу ОСББ "Львівська площа", які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, виходить за межі предмета спору, не відповідає вимогам співмірності, адекватності, розумності та збалансованості інтересів сторін.
Наведене відповідає правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 19.12.2024 у справі № 910/8594/24.
Також, слід зазначити, що в оскаржуваній ухвалі не зазначено, якій саме особі (яким саме особам) судом заборонено вчиняти певні дії з метою забезпечення позову, що не узгоджується з положеннями ст. 137 ГПК України.
Крім того, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, у тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову або загроза ефективному захисту порушених чи оспорюваних прав та інтересів позивача у разі невжиття судом заявлених заходів забезпечення позову.
Згідно зі ст. 73, 74 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
При цьому, під час вирішення питання про наявність підстав для забезпечення позову обов`язок із доведення та обґрунтування наявності очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача, обґрунтованості та невідворотності додаткових зусиль і витрат у майбутньому покладається саме на заявника.
Тобто, у даному випадку, саме на заявника покладено обов`язок доведення, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.
Разом із тим, заявником не наведено належних обґрунтувань та не доведено в порядку приписів ст. 76-79 ГПК України, що існує реальна загроза, що невжиття заходу забезпечення позову у вигляді заборони здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо внесення змін до відомостей про юридичну особу ОСББ "Львівська площа", які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.
Таким чином, суд першої інстанції не дотримався норм статті 136, частини четвертої статті 137 ГПК України, оскільки вжив захід забезпечення позову, який не є співмірним із заявленими позивачем вимогами, порушує справедливий баланс інтересів учасників спірних правовідносин, за відсутності належно обґрунтованого припущення, що невжиття такого заходу може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.
З урахуванням викладеного, виходячи з обраного заходу забезпечення позову, предмета та підстав позову, вимог та обґрунтування заяви про забезпечення позову, висновки місцевого господарського суду про наявність підстав для застосування заходу забезпечення позову зроблені без дотримання в повній мірі статей 2, 7, 13, 136, 137 ГПК України, не відповідають вказаній вище правовій позиції Верховного Суду (постанова від 19.12.2024 у справі № 910/8594/24) щодо застосування приписів статей 136 та 137 ГПК України в аспекті адекватності заходу забезпечення позову, його співмірності, розумності та збалансованості.
З огляду на наведене, суд апеляційної інстанції, на відміну від місцевого господарського суду, не вбачає підстав для задоволення заяви ОСББ "Львівська площа" від 13.08.2025 про забезпечення позову.
Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги
Згідно із ч. 1 ст. 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.
Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.
Враховуючи те, що висновок суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення заяви позивача про забезпечення позову є помилковим і таким, що не відповідає нормам процесуального права, апеляційна скарга відповідачки підлягає задоволенню, а ухвала Господарського суду міста Києва від 14.08.2025 у справі № 910/7726/25 - скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову в задоволенні заяви про забезпечення позову.
Судові витрати
У зв`язку із задоволенням апеляційної скарги, відповідно до ст. 129 ГПК України витрати зі сплати судового збору за її подання необхідно покласти на позивача.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що з апеляційної скарги відповідачки, яка подана в електронній формі, мав бути сплачений судовий збір у сумі 2 422,40 грн (3 028,00 грн х коефіцієнт 0,8 для пониження розміру ставки судового збору при поданні до суду процесуальних документів в електронній формі), тоді як скаржницею було сплачено                  3 028,00 грн судового збору за подання апеляційної скарги, тобто у більшому розмірі, ніж встановлено законом.
З урахуванням викладеного, з позивача на користь відповідачки підлягає стягненню                    2 422,40 грн у рахунок відшкодування витрат, понесених нею у зв`язку зі сплатою судового збору за подання апеляційної скарги.
При цьому, суд апеляційної інстанції зазначає, що відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" у разі внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом, сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду.

Керуючись ст. 74, 129, 269, 271, 275, 277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 14.08.2025 у справі № 910/7726/25 скасувати.
3. У задоволенні заяви Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Львівська площа" від 13.08.2025 про забезпечення позову у справі № 910/7726/25 відмовити.
4. Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Львівська площа" (04053, м. Київ, вул. Кудрявська, 24А, код 44909983) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , код НОМЕР_1 ) 2 422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн 40 коп. судового збору за подання апеляційної скарги.
5. Видачу наказу доручити  Господарському суду міста Києва.
6. Матеріали оскарження в даній справі повернути до місцевого господарського суду.
7. Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення і може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строк, передбачені ст. 287-289 Господарського процесуального кодексу України.
У зв`язку з тривалими повітряними тривогами по місту Києву, повна постанова складена - 21.10.2025. 

Головуючий суддя                                                            А.М. Демидова 

Судді                                                                                І.П. Ходаківська

                                                                                С.В. Владимиренко