УХВАЛА
27 жовтня 2025 року
м. Київ
справа № 686/3151/22
провадження № 61-12449ск25
Верховний Суд у складі судді Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Ситнік О. М. розглянув касаційну скаргу Кредитної спілки «Сейфті Депозіт» на постанову Хмельницького апеляційного суду від 13 червня 2023 року в справі 
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Реалті Офіс» до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Октант-Центр», Житлово-будівельного кооперативу «Подільський край», третя особа - ОСОБА_2 , про скасування рішення про державну реєстрацію
права власності, припинення права власностіна нерухоме майно, за позовом 
третьої особи - ОСОБА_3 до  
ОСОБА_1 , Товариства з   обмеженою відповідальністю «Октант-Центр», Житлово-будівельного кооперативу «Подільський край», треті особи: Товариство 
з обмеженою відповідальністю «Реалті Офіс», ОСОБА_2 , про скасування рішення про державну реєстрацію права власності, припинення права власності на нерухоме майно та
ВСТАНОВИВ:
06 жовтня 2025 року Кредитна спілка «Сейфті Депозіт» (далі - КС «Сейфті Депозіт») через підсистему «Електронний суд» подала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Хмельницького апеляційного суду від 13 червня 2023 року, в якій просить її скасувати та передати справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
Відповідно до частини третьої статті 3 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Згідно з частиною третьою статті 392 ЦПК України касаційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи. До касаційної скарги, поданої представником, повинна бути додана довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника.
Відповідно до частини першої статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.
Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (частина третя статті 58 ЦПК України).
Згідно з висновками викладеними в постанові Великої Палати Верховного Суду 
від 20 листопада 2024 року у справі № 910/16580/23, якщо відповідні відомості щодо особи, яка має право вчиняти дії від імені юридичної особи на засадах самопредставництва, внесені до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ці відомості є офіційним та достатнім підтвердженням того, що юридична особа діє в суді через певну особу 
на засадах самопредставництва. 
Касаційна скарга підписана Савчук О. В., і на підтвердження її повноважень заявник надав Виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, з якої вбачається, що Савчук О. В. 
є керівником КС «Сейфті Депозіт». Водночас зазначена Виписка сформована 
02 вересня 2022 року, отже не відображає актуальну інформацію та не підтверджує повноваження Савчук О. В. на представництво інтересів КС «Сейфті Депозіт»на момент подання касаційної скарги.
Таким чином, на підтвердження повноважень брати участь у справі в порядку самопредставництва заявник має надати суду документ, що посвідчує повноваження Савчук О. В. діяти від імені КС «Сейфті Депозіт» на момент подання касаційної скарги.
У пункті 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України передбачено, що до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору
в встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» 
(далі - Закон) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону ставка судового 
збору за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону ставка судового збору за подання юридичною особою позовної заяви майнового характеру становить 
1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для  працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону за подання до суду позовної заяви немайнового характеру юридичною особою ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно з підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону судовий збір за подання юридичною особою касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми.
Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір» 
при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
За змістом касаційної скарги встановлено, що заявником оскаржується судове рішення, яке ухвалене щодо двох позовів,  за результатом розгляду яких відмовлено в задоволенні позовів  ТОВ «Реаліті Офіс»  та ОСОБА_3 стосовно вимог немайнового характеру (про скасування рішення про державну реєстрацію права власності) та вимог майнового характеру (припинення права власності), тому, керуючись вимогами підпункту 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону, розмір судового збору під час звернення із касаційною скаргою має обчислюватися, зокрема, і з урахуванням вартості майна. 
У постанові від 25 серпня 2020 року в справі № 910/13737/19 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.
Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.
Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися в ціні заявленого позову (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року в справі 
№ 907/9/17).
Відповідно до пунктів 2, 9, 10 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.
При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане 
у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач у справі. Доказом вартості майна можуть бути договори купівлі-продажу цього майна, відомості про його залишкову балансову вартість, звіт про оцінку майна тощо.
Особа, яка подала касаційну скаргу, не надала належних та допустимих доказів на підтвердження вартості спірного нерухомого майна, також не повідомила, яка ціна позовів, а із наданих до касаційної скарги матеріалів неможливо встановити вартість спірного нежитлового приміщення, тому заявникові необхідно надати суду належні та допустимі докази на підтвердження вартості спірного нерухомого майна або повідомити ціну позовів, і, відповідно, самостійно встановити й обґрунтувати розмір судового збору.
За оскарження майнової вимоги за позовом ТОВ «Реаліті Офіс», особа, яка 
подала касаційну скаргу, має сплатити судовий збір за наступною формулою 
(А ? 1,5 % ? 200 % х 0,8), а за оскарження майнової вимоги за позовом ОСОБА_3 за формулою (А ? 1 % ? 200 % х 0,8), де А - це вартість нерухомого майна.
Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб на одну працездатну особу 
в розрахунку на місяць з 01 січня 2022 року становив 2 481,00 грн (на момент подання позовів).
За оскарження немайнових вимог особа, яка подала касаційну скаргу, має сплатити 5 557,44 грн (2 481,00 грн х 200 % х 0,8)+(2 481,00 грн х 0,4 х 200% х 0,8).
Судовий збір підлягає перерахуванню або внесенню за такими реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA288999980313151207000026007; код класифікації доходів 
бюджету - 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
На підтвердження сплати судового збору заявникові необхідно надати документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. 
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддеюпостановляється відповідна ухвала.
Касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення цих недоліків.
Суд роз`яснює, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.
Керуючись статтями 185, 390, 392, 393, ЦПК України, Верховний Суд
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу Кредитної спілки «Сейфті Депозіт» на постанову Хмельницького апеляційного суду від 13 червня 2023 рокузалишити без руху.
Надати строк для усунення недоліків касаційної скарги протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                            О. М. Ситнік