Справа № 991/10035/25
Провадження 1-кс/991/10123/25

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 жовтня 2025 року                                                                 м.Київ 

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду                 ОСОБА_1 , 
за участю секретаря судового засідання                         ОСОБА_2 , 
розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання представника власника майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 12024050000000570 від 13.09.2024,
ВСТАНОВИВ:
29.09.2025 до Вищого антикорупційного суду (далі - ВАКС) надійшло клопотання представника власника майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 12024050000000570 від 13.09.2024.
Розгляд клопотання неодноразово відкладався за клопотанням представника власника майна. Сторони в судове засідання не прибули, були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду клопотання.
29.10.2025 до суду надійшла заява представника власника майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 , в якій зазначено, що у зв`язку з повідомлення детектива НАБУ ОСОБА_5 про наміри у найкоротший термін повернути ОСОБА_3 на відповідальне зберігання його мобільний телефон, він просить залишити клопотання без розгляду.
Кримінальний процесуальний закон прямо не передбачає можливості залишення без розгляду клопотання про скасування арешту майна, подану слідчому судді за заявою представника власника майна та відповідно, не визначає, яке рішення може ухвалити слідчий суддя у випадку надходження такої заяви.
Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Згідно з п. 19 ч. 1 ст. 7 КПК, однією із загальних засад кримінального провадження є диспозитивність.
Стаття 26 КПК України, визначає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, а слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень кримінальним процесуальним законом.
Представник власника майна звернувся до суду із заявою, в якій просив залишити без розгляду подане ним клопотання про скасування арешту майна, чим фактично відмовився від реалізації та використання свого права на підтримання такого клопотання та розгляду слідчим суддею питань, порушених у ньому.
За таких обставин, беручи до уваги принцип диспозитивності та враховуючи те, що представник власника майна фактично не підтримує подане клопотання, слідчий суддя вважає, що вказане клопотання необхідно залишити без розгляду.
Керуючись статтями 174, 372, 376 КПК, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання - залишити без розгляду.
Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя                                                                                          ОСОБА_1