УХВАЛА

20 жовтня 2025 року 
м. Київ
справа №520/7911/23
адміністративне провадження №К/990/40232/25
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Хохуляка В.В.,
суддів: Бившевої Л.І.,  Ханової  Р.Ф., 
розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ХКФ ЮНІСОФТ" про відвід колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду: Хохуляка В. В., Бившевої Л. І., Ханової Р. Ф. від участі у розгляді справи №520/7911/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ХКФ ЮНІСОФТ" до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення,-

УСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю "ХКФ ЮНІСОФТ" звернулося до адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 06.11.2024 №00626920708 про нарахування пені у розмірі 208864,42грн.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 12.10.2023, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 25.01.2024, позов задоволено.

Постановою Верховного Суду від 13.02.2025 касаційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області задоволено частково. Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12.10.2023 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 25.01.2024 у справі №520/7911/23 скасовано. Справу №520/7911/23 передано на новий розгляд до суду першої інстанції.

За результатами нового розгляду, рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 25.04.2025, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 15.07.2025, у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій, Товариство з обмеженою відповідальністю "ХКФ ЮНІСОФТ неодноразово зверталося з касаційними скаргами до Верховного Суду.

Ухвалами від 13.08.2025, від 11.09.2025, від 29.09.2025 касаційні скарги були повернуті заявнику на підставі пункту 4 частини п`ятої статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

02.10.2025 Товариство з обмеженою відповідальністю "ХКФ ЮНІСОФТ" звернулось з касаційною скаргою на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25.04.2025 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 15.07.2025 у справі №520/7911/23.

03.10.2025 Товариство з обмеженою відповідальністю "ХКФ ЮНІСОФТ" подало до суду касаційної інстанції заяву про відвід суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду: Хохуляка В. В., Бившевої Л. І., Ханової Р. Ф. від участі у розгляді справи №520/7911/23.

Вказана заява мотивована порушенням порядку визначення судді для розгляду справи.

Скаржник зазначає, що відповідно до пункту 5 частини першої статті 36 КАС України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу. Згідно частини першої статті 31 КАС України, визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 18 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Отже, визначення судді (колегії суддів) здійснюється ЄСІКС за принципом випадковості, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження.

Виходячи з наведеного, колегія суддів Хохуляк В.В. (головуючий суддя), Бившева Л.І., Ханова Р.Ф. не можуть повторно розглядати справу №520/7911/23 в силу заборони повторної участі судді у розгляді тієї самої справи.

При цьому позивач зазначає, що пунктом 2.3.39 Положення про автоматизовану систему документообігу суду визначено перелік випадків, в яких розподіл судових справ здійснюється шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді.

Відповідно, Положенням прямо встановлений вичерпний перелік випадків, у яких розподіл справи між суддями здійснюється шляхом передачі судової справи раніше визначеному складу суду. Касаційна скарга, що надійшла після нового розгляду справи у судах нижчої інстанції, не входить до переліку випадків, у яких справа передається раніше визначеному складу суду.

Одночасно позивач зазначає, що у касаційному провадженні суд касаційної інстанції тричі повернув касаційну скаргу заявника без конкретизації підстав такого повернення. Мотиви повернення є незрозумілими, оскільки, на його думку, касаційні скарги мали структуроване викладення підстав касаційного оскарження, передбачених пунктом 1 частини четвертої статті 328 КАС України.

У зв`язку із перебуванням судді Ханової Р.Ф. у відпустці в період з 06.10.2025 по 17.10.2025, розгляд заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "ХКФ ЮНІСОФТ" про відвід колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду: Хохуляка В. В., Бившевої Л. І., Ханової Р. Ф. від участі у розгляді справи №520/7911/23 здійснюється колегією суддів в перший робочий день по виходу суддею Хановою Р.Ф. з відпустки.

Підстави для відводу судді встановлені статтями 36 та 37 КАС України.

Положення частин першої, другої статті 36 КАС України передбачають випадки, коли суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу), а саме: 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до частини третьої статті 37 КАС України, суддя який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови або ухвали суду касаційної інстанції.

Відповідно до частини третьої статті 40 КАС України питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Відповідно до частини четвертої статті 40 КАС України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Верховний Суд зазначає, що головна мета відводу - це гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу -запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді, тому сторона повинна навести обґрунтовані аргументи, що свідчать про наявність відповідних суб`єктивних та об`єктивних чинників.

Порядок визначення складу суду регламентується статтею 31 КАС України.

Відповідно до частини першої указаної статті визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 18 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою суддя-доповідач (частина друга статті 31 КАС України).

Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду (частина третя статті 31 КАС України).

Справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, визначених цим Кодексом (частина тринадцята статті 31 КАС України).

Результати автоматизованого розподілу (повторного розподілу) справи оформлюються протоколом (частина шістнадцята статті 31 КАС України).

Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи затверджено рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 (із змінами).

Пунктом 130 цього Положення визначено, що до початку функціонування підсистеми автоматизованого розподілу справ у складі Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС) визначення складу суду […] здійснюється відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 №30 (яке було викладене в новій редакції рішенням Ради суддів України від 11.11.2024 №39, набрало чинності 01.04.2025).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 28.02.2023 №162/0/15-23 відтерміновано набрання чинності нормами розділу IV Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС (яким визначено «Особливості автоматизованого розподілу судових справ») до внесення змін до цього Положення та доопрацювання програмного забезпечення автоматизованої системи документообігу суду.

Отже на даний час особливості розподілу судових справ визначаються Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, викладеного в новій редакції рішенням Ради суддів України від 11.11.2024 №39.

Пунктом 2.3.39.7 цього Положення передбачено, що передача судової справи раніше визначеному судді, судді-доповідачу проводиться щодо апеляційних та касаційних скарг (в тому числі й тих, які подані в рамках однієї справи, але на різні судові рішення), що надійшли до суду апеляційної чи касаційної інстанції після визначення судді-доповідача у цій судовій справі якщо провадження не закінчено.

При цьому пунктом 2.3.40 цього ж Положення визначено, що за відсутності заборони у процесуальному законі збори суддів мають право передбачити інші випадки передачі судових справ (проваджень) раніше визначеному в судовій справі судді, судді-доповідачу.

Пунктом 3.5 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Верховному Суді (затверджені постановою Пленуму Верховного Суду від 21.03.2025 та введені в дію 01.04.2025) визначено, що у судовій справі, що надійшла до касаційного суду як суду касаційної інстанції після нового її розгляду судом нижчої інстанції, АСДС визначає суддю-доповідача між усіма суддями відповідного касаційного суду з урахуванням спеціалізації (за наявності) в загальному порядку, передбаченому Положенням та цими Засадами, якщо інше не встановлено зборами суддів.

Рішенням зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді «Про окремі питання передачі судових справ у Касаційному адміністративному суді у складі Верховного Суду раніше визначеному складу суду (судді-доповідачу, колегії суддів)» від 22.07.2024 №9 зі змінами від 06.12.2024 №19 та 31.03.2025 №11, установлено, що передача апеляційних і касаційних скарг раніше визначеному судді-доповідачу в судові справі здійснюється щодо всіх апеляційних і касаційних скарг, поданих у межах однієї судової справи, зокрема на різні судові рішення та ті, що подано повторно.

Означене рішення зборів суддів застосовується з 23.07.2024 (з урахуванням змін від 06.12.2024 №19 та 31.03.2025 №11).

Враховуючи наведене, суд касаційної інстанції зазначає, що посилання позивача на заборону повторної участі суддів Хохуляка В.В. (головуючий суддя), Бившевої Л.І., Ханової Р.Ф. в розгляді адміністративної справи №520/7911/23 є необґрунтованим, оскільки зазначені судді не беруть участі у вирішенні даної справи в судах першої і апеляційної інстанцій, а постанова Верховного Суду від 13.02.2025, за наслідками якої прийнято оскаржувані у цій справі рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25.04.2025 та постанова Другого апеляційного адміністративного суду від 15.07.2025, не була скасована.

За наведених обставин доводи позивача про порушення порядку визначення складу суду у справі №520/7911/23 не знайшли свого підтвердження.

Щодо посилань позивача на формальний підхід при постановленні ухвал від 13.08.2025, від 11.09.2025, від 29.09.2025, якими касаційні скарги були повернуті заявнику, з підстав, що як зазначено у заяві про відвід, були незрозумілі позивачу, суд зазначає, що відповідно до частини четвертої статті 36 КАС України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до частини третьої статті 40 КАС України питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Відповідно до частини четвертої  статті 40 КАС України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Відтак, враховуючи вище викладене, відсутність порушення порядку визначення складу суду при розподілі касаційних скарг та необґрунтованість заявленого Товариством з обмеженою відповідальністю "ХКФ ЮНІСОФТ" відводу колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду: Хохуляка В. В., Бившевої Л. І., Ханової Р. Ф., від участі у розгляді справи №520/7911/23 питання про відвід суддів відповідно до частини четвертої статті 40 КАС України підлягає передачі на розгляд іншому судді, визначеному у порядку, встановленому частиною першою статті 31 КАС України.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 36, 37, 40, 248 КАС України,

ПОСТАНОВИВ:
Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ХКФ ЮНІСОФТ" про відвід колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду: Хохуляка В.В., Бившевої Л.І.,          Ханової Р.Ф. від участі у розгляді справи №520/7911/23 визнати необґрунтованою.

Справу передати для проведення автоматизованого розподілу для визначення судді для розгляду заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "ХКФ ЮНІСОФТ" про відвід колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду: Хохуляка В.В., Бившевої Л.І.,         Ханової Р.Ф. від участі у розгляді справи №520/7911/23.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

В.В. Хохуляк
Л.І. Бившева 
 Р.Ф. Ханова ,
Судді Верховного Суду