ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2025 року 
м. Київ

справа №456/104/25
адміністративне провадження №К/990/31010/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
головуючого - Кашпур О.В.,
суддів - Радишевської О.Р., Уханенка С.А.,
розглянув у порядку письмового провадження як суд касаційної інстанції адміністративну справу
за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови, провадження в якій відкрито
за касаційною скаргою адвоката Шамрая В`ячеслава Вікторовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , на ухвалу Восьмого апеляційного адміністративного суду від 23 червня 2025 року, постановлену в складі колегії суддів: судді-доповідача Іщук Л.П., суддів Обрізка І.М., Пліша М.А., 
У С Т А Н О В И В :
І. Короткий зміст обставин справи і судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій 
1. У січні 2025 року адвокат Шамрай В`ячеслав Вікторович (далі - Шамрай В.В.) подав в інтересах ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) до Стрийського міськрайонного суду Львівської області позов до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі - ІНФОРМАЦІЯ_2 ) про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення №628/24            від 20 грудня 2024 року, винесеної начальником ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 ,                  якою притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною третьою статті 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення у вигляді штрафу в розмірі             34000 грн.
2. Стрийський міськрайонний суд Львівської області ухвалою від 29 квітня 2025 року позов залишив без розгляду.
3. Не погодившись із ухвалою суду першої інстанції, адвокат Шамрай В.В. 14 травня 2025 року подав в інтересах ОСОБА_1 через підсистему «Електронний суд» апеляційну скаргу.
4. Восьмий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 23 червня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Стрийського міськрайонного суду Львівської області від              29 квітня 2025 року в справі №456/104/25 повернув скаржнику на підставі пункту 1 частини четвертої статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України). 
ІІ. Короткий зміст вимог касаційної скарги
5. Адвокат Шамрай В.В. подав в інтересах ОСОБА_1 до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу Восьмого апеляційного адміністративного суду від 23 червня 2025 року та передати справу до суду апеляційної інстанції для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження.
6. Скаржник посилається на порушення судом апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права, статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод,         що призвело до постановлення незаконної ухвали від 23 червня 2025 року про повернення апеляційної скарги. Указує на неврахування апеляційним судом змін, внесених до Положення про ордер на надання правничої допомоги рішенням Ради адвокатів України від 08 червня          2024 року №36 «Про внесення змін до Положення про ордер на надання правничої допомоги та до рішення РАУ №162 від 04 серпня 2017 року», згідно із якими ордер вважається підписаним адвокатом (керівником адвокатського бюро/адвокатського об`єднання), якщо у графі «Адвокат» міститься або власноручний (фізичний) підпис; або ордер засвідчено електронним підписом; або електронним підписом засвідчено документ, додатком до якого є ордер (підпункт 12.15 пункту 12 указаного Положення). Така ж позиція підтримана Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду у постанові від 06 листопада 2024 року в справі №483/346/24. 
IІІ. Рух справи у суді касаційної інстанції
7. Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача Кашпур О.В., суддів Радишевської О.Р., Уханенка С.А. ухвалою від 20 серпня 2025 року відкрив касаційне провадження за вказаною касаційною скаргою.
8. ІНФОРМАЦІЯ_2 подано відзив на касаційну скаргу із проханням відмовити у її задоволенні, а оскаржувану ухвалу Восьмого апеляційного адміністративного суду від 23 червня 2025 року залишити без змін, оскільки в матеріалах справи відсутні належні докази на підтвердження права особи, яка підписала апеляційну скаргу, на вчинення таких дій від імені        та в інтересах позивача у цій справі. 
9. Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного адміністративного суду Кашпур О.В. від 22 жовтня 2025 року справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами з 23 жовтня 2025 року. 
ІV. Позиція Верховного Суду
10. Підставою для відкриття касаційного провадження у справі №456/104/25 стало оскарження судового рішення, зазначеного у частині третій статті 328 КАС України, та посилання скаржника на порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права.
11. Надаючи оцінку обґрунтованості касаційної скарги та оскаржуваній ухвалі Восьмого апеляційного адміністративного суду від 23 червня 2025 року, Верховний Суд, з урахуванням приписів статті 341 КАС України, виходить із таких міркувань.
12. Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 23 червня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Стрийського міськрайонного суду Львівської області від             29 квітня 2025 року в справі №456/104/25 повернуто скаржнику на підставі пункту 1 частини четвертої статті 298 КАС України.
13. Ухвала суду апеляційної інстанції про повернення апеляційної скарги має ґрунтуватися виключно на засадах верховенства права, бути законною та обґрунтованою, що передбачено приписами статті 242 КАС України.
14. Так, згідно із пунктом 1 частини четвертої статті 298 КАС України апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції також, якщо апеляційна скарга подана особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписана, або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої         не зазначено.
15. За приписами частини першої статті 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої               особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, крім випадку, встановленого частиною дев`ятою статті 266 цього Кодексу.
16. Документи, що підтверджують повноваження представників, визначені статтею 59 КАС України, і, згідно із пунктом 1 частини першої цієї статті, повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи.
17. Повноваження адвоката як представника, відповідно до частини четвертої статті 59 КАС України, підтверджуються одним з таких документів: 1) довіреністю; 2) ордером, виданим відповідно до Закону України від 05 липня 2012 року №5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон №5076-VI); 3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України «Про безоплатну правничу допомогу».
18. У частинах п`ятій та шостій статті 59 КАС України обумовлено, що відповідність копії документа, що підтверджує повноваження представника, оригіналу може бути засвідчена підписом судді. Оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідченні суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.
19. Приписами частин сьомої та восьмої статті 59 КАС України передбачено, що у разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність  або ордер в електронній формі, на які накладено кваліфікований електронний підпис відповідно до вимог закону та Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). У разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.
20. Статтею 296 КАС України встановлені вимоги до форми та змісту апеляційної скарги, і, згідно із частиною першою цієї статті, апеляційна скарга подається у письмовій формі. 
21. Статтею 43 КАС України визначено зміст адміністративної процесуальної правосуб`єктності, відповідно до якої це є здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові.
22. Підстави для здійснення адвокатської діяльності встановлено у статті 26 Закону №5076-VI,          за приписами якої адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правничої допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правничої допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правничої допомоги; 2) довіреність;        3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги. Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим          Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правничої допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням           та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму         ордера. Повноваження адвоката як захисника або представника в господарському,   цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом. Адвокат зобов`язаний діяти         в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.
23. Із аналізу наведених правових норм висновується, що у разі подання апеляційної скарги            за відсутності документів, що посвідчують повноваження адвоката на надання правничої допомоги, суд апеляційної інстанції має підстави для застосування положень пункту 1 частини четвертої статті 298 КАС України.
24. Повертаючи ухвалою від 23 червня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 29 квітня 2025 року в справі №456/104/25 скаржнику на підставі пункту 1 частини четвертої статті 298 КАС України, суд апеляційної інстанції виходив із того, що сторона у справі має право на звернення до суду через адвоката лише на підставі довіреності або ордеру. Частиною другою статті 26 Закону №5076-VI встановлено, що ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера. Рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року №41 затверджено Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги у новій редакції (далі - Положення №41), яке набрало чинності з 12 квітня 2019 року, пунктом 11 якого встановлено, що ордер, встановленої цим Положенням форми, є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта. Відповідно до пункту 10 вказаного Положення ордер, який видається адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням, обов`язково має містити          підпис адвоката, який надає правничу (правову) допомогу на підставі цього ордера, та підпис керівника адвокатського бюро, адвокатського об`єднання і скріплений печаткою юридичної особи. Під час дії воєнного стану на території України дозволяється видача адвокатським бюро/адвокатським об`єднанням ордеру без скріплення його печаткою юридичної особи та        без підпису керівника адвокатського об`єднання, адвокатського бюро. Правовідносини між адвокатом, який надає правничу (правову) допомогу на підставі цього ордера та адвокатським об`єднанням, адвокатським бюро врегульовуються внутрішніми документами цих організаційно правових форм здійснення адвокатської діяльності. Отже, обов`язковим реквізитом ордеру             є підпис адвоката, який надає правничу (правову) допомогу на підставі цього ордера (у             графі «Адвокат»). Бланки ордерів, згідно із затвердженою типовою формою, генеруються                у відповідному розділі «Особистого кабінету адвоката» на офіційному вебсайті Національної асоціації адвокатів України www.unba.org.ua слідуючи командам системи (пункт 6 Положення №41). Приписи підпункту 12.14 пункту 12 Положення №41 визначають, що реквізити 12.1, 12.5, 12.6, 12.7, 12.8 генеруються автоматично, всі інші реквізити ордера заповнюються адвокатом самостійно з метою збереження адвокатської таємниці. Підпункт 12.10 пункту 12 Положення №41 відносить підпис адвоката, що видав ордер, до обов`язкових реквізитів ордера. При          цьому, виходячи з положень підпункту 12.4 пункту 12 Положення №41, цей реквізит ордера автоматично не генерується і заповнюється адвокатом самостійно. Згідно із пунктом                      26 Положення про ЄСІТС електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС. Відповідно до абзацу першого пункту 27 Положення про ЄСІТС до створених                              в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами,          до яких вони додаються. Абзацом другим цього пункту обумовлено, що технічні вимоги              щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру,     формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного         суду. Апеляційний суд зауважив, що звернення до суду з використанням правничої допомоги інших осіб, зокрема адвоката, при реалізації права на справедливий суд передбачає надання до суду належних доказів дійсної волі особи, що є учасником справи, на уповноваження іншої особи на право надання правничої допомоги. Такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого уповноваження на момент вчинення певної процесуальної дії (докази повинні бути в оригіналі або у формі копії, якісно оформленої особою, що є учасником справи, із зазначенням назви судового органу, у якому надається правова допомога позивачу), а також стосовно охоплення такої дії дійсним колом повноважень представника, що делеговані йому особою, що реалізує право на справедливий суд. Представник повинен демонструвати повагу до суду, підтверджуючи наявність повноважень           на представництво, а також не позбавляти довірителя права знати про дії представника. Апеляційну скаргу подано через систему «Електронний суд» адвокатом Шамраєм В.В. та завантажено pdf файл «Ордер» на надання правничої (правової) допомоги ОСОБА_1,     який згенерований через вебсайт Національної асоціації адвокатів України, однак у графі «Адвокат» підпис адвоката, який надає правничу (правову) допомогу на підставі цього              ордера, відсутній. З огляду на викладене, апеляційний суд дійшов висновку, що в матеріалах справи відсутні належні докази на підтвердження права особи, яка підписала апеляційну  скаргу, на вчинення таких дій від імені та в інтересах позивача у цій справі, а тому апеляційну скаргу слід повернути особі, яка її подала.
25. При цьому суд апеляційної інстанції зазначив, що правова позиція аналогічного змісту відображена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2019 року в справі №9901/847/18 та підтримана Верховним Судом у складі судді Касаційного адміністративного суду в ухвалі від 12 червня 2020 року в справі №580/3478/19.
26. Як убачається з матеріалів справи №456/104/25, апеляційна скарга на ухвалу Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 29 квітня 2025 року адвоката Шамрая В.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 , подана через підсистему «Електронний суд» і скріплена електронним підписом. Додатком до цієї скарги, серед іншого, є ордер на надання правничої допомоги              серії АІ №1895016 від 13 травня 2025 року без накладення на нього адвокатом окремого власноручного (фізичного) підпису.
27. Згідно із абзацами другим і третім частини восьмої статті 18 КАС України особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або     її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, подає процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не визначено                цим Кодексом. Особливості використання електронного підпису або засобу електронної ідентифікації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, визначаються Положенням про Єдину                   судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
28. Відповідно до частин сьомої та восьмої статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
29. Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21 затверджене Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення про ЄСІТС), яке визначає         порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування ЄСІТС у складі всіх підсистем (модулів) (пункт 2 цього Положення). 
30. Згідно із пунктом 8 Положення про ЄСІТС підсистема «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС, Електронний кабінет) - підсистема ЄСІТС, захищений вебсервіс, що має офіційну адресу в інтернеті (id.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також подальшу автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем (модулів) ЄСІТС        у межах наданих прав. Доступ користувачів до підсистем (модулів) ЄСІТС, окрім Електронного кабінету, також може забезпечуватися за допомогою сервісу обміну даними між відповідними підсистемами (модулями) ЄСІТС та іншими інформаційними системами.
31. За приписами абзацу першого пункту 9 Положення про ЄСІТС процедура реєстрації в        ЄСІТС (реєстрація Електронного кабінету, реєстрація офіційної електронної адреси) передбачає проходження запропонованої засобами Електронного кабінету процедури реєстрації з використанням кваліфікованого електронного підпису, та внесенням контактних даних особи, зокрема адреси електронної пошти, номера телефону (в тому числі мобільного), зазначенням інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.
32. У пункті 24 Положення про ЄСІТС визначено, що підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи. Інструкція користувача Електронного суду розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на вебсторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за вебадресою wiki.court.gov.ua.
33. Електронний документ, як зазначено у підпункті 5.4 пункту 5 Положення про ЄСІТС, - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, який містить обов`язкові реквізити документа, правовий статус якого засвідчено кваліфікованим електронним підписом автора. 
34. За визначенням, наведеним у підпункті 27 частини першої статті 1 Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, що створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису. 
35. Відповідно до пункту 16 Положення про ЄСІТС процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом, цим положенням, а також випадків, коли суд до якого подаються документи та докази не інтегровано до ЄСІТС.
36. У пункті 26 Положення про ЄСІТС передбачено, що електронні документи створюються              із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.
37. Згідно із пунктом 27 Положення про ЄСІТС до створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються. Технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.
38. Отож представником у суді може бути адвокат або законний представник, що встановлено  частиною першою статті 57 КАС України. Повноваження адвоката як представника, відповідно до частини четвертої статті 59 КАС України, підтверджуються одним з таких документів:                 1) довіреністю; 2) ордером, виданим відповідно до Закону №5076-VI; 3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України «Про безоплатну правничу допомогу». Поняття ордеру визначено  у частині другій статті 26 Закону №5076-VI та означає письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката              на надання правничої допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.
39. Як випливає зі змісту оскаржуваної ухвали про повернення апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції застосував, зокрема, Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги у новій редакції, затверджене рішенням Ради адвокатів України від                 12 квітня 2019 року №41, яке встановлює вимоги до оформлення ордеру для підтвердження повноважень на надання правової допомоги. Водночас слушними є доводи, викладені у касаційній скарзі, про те, що апеляційний суд не врахував зміни, внесені до Положення про ордер на надання правничої допомоги та до рішення Ради адвокатів України від 04 серпня        2017 року №162 рішенням Ради адвокатів України від 08 червня 2024 року №36.
40. За приписами частини третьої статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної         дії, розгляду і вирішення справи.
41. Так, рішенням Ради адвокатів України від 08 червня 2024 року №36 «Про внесення змін            до Положення про ордер на надання правничої допомоги та до рішення РАУ №162 від 04 серпня 2017 року» внесено зміни до Положення про ордер на надання правничої допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року №41. Зокрема, викладено пункти 2, 9 указаного Положення у новій редакції: « 2. Ордер на надання правничої допомоги є письмовий документ (в паперовій або електронній формі), що посвідчує повноваження адвоката на надання правничої допомоги у випадках і порядку, встановлених Законом України від 05.07.2012 №5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та іншими законами України. Електронна копія електронного ордера на надання правничої допомоги виготовляється в порядку встановленому для оригіналу ордеру на надання правничої допомоги в електронній формі (здійснюється візуальне подання електронного документа в електронній формі з накладенням електронного підпису), у т.ч. не потребує проставляння слів «Згідно                  з оригіналом»)».; « 9. Ордер, що видається адвокатом, який здійснює свою діяльність індивідуально, підписується адвокатом (власноручно або електронним підписом) та посвідчується печаткою адвоката (за її наявності).», а також доповнено пункт 12 цього Положення новим підпунктом 12.15 такого змісту: « 12.15. Ордер вважається підписаним адвокатом (керівником адвокатського бюро/адвокатського об`єднання), якщо у графі «Адвокат» міститься або власноручний (фізичний) підпис; або ордер засвідчено електронним підписом;     або електронним підписом засвідчено документ, додатком до якого є ордер.».
42. Як зауважив Європейський суд з прав людини, зобов`язання використовувати          електронний зв`язок для звернення до апеляційного суду має на меті гарантувати належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності шляхом прискорення, полегшення та підвищення надійності процедурних обмінів. Усвідомлюючи бум дематеріалізації правосуддя в державах-членах і виклики, пов`язані з цим, Суд переконаний, що цифрові технології можуть сприяти кращому відправленню правосуддя і бути поставленим на службу правам, гарантованим статтею 6 § 1 Конвенції, тому Суд погоджується, що така мета є законною (CASE OF XAVIER LUCAS v. FRANCE, заява №15567/20, § 46, рішення від 09 червня    2022 року).
43. Верховний Суд у постановах від 06 листопада 2024 року в справі №483/346/24, від 21 травня 2025 року в справі №388/2167/24, від 25 червня 2025 року в справі №580/14/25, від 11 вересня 2025 року в справі №620/1979/25 наголосив, що гарантування кожному права на судовий захист та заборона обмеження в такому праві, в тому числі в умовах інтенсивної діджиталізації суспільства, повномасштабної збройної агресії проти України російської федерації та введення воєнного стану на всій території України, хоча б з точки зору найвищої соціальної цінності життя та здоров`я людини, спонукають до сприяння в забезпеченні плюралізму способів взаємодії між судами та учасниками судового процесу, способів підписання ордеру, а не їх обмеження судами; ордер має бути підписаний адвокатом; ордер вважається таким, що містить підпис адвоката за умови, що: він містить власноручний («фізичний») підпис, він підписаний електронним підписом, він є додатком до документа, який підписано електронним підписом; у випадку, якщо ордер додано до документа, що посвідчений електронним підписом, додаткового накладення окремого власноручного («фізичного») чи електронного підпису на ордер не вимагається. 
44. У постановах від 21 травня 2025 року в справі №388/2167/24 та від 11 вересня 2025 року           в справі №620/1979/25 Верховний Суд констатував, що у випадку, якщо ордер додано до документа, що посвідчений електронним підписом, додаткового накладення окремого власноручного («фізичного») підпису на ордер не вимагається. Таким чином, ордер на           надання правничої (правової) допомоги, виданий відповідно до Закону №5076-VI, що подається до суду в електронній формі через підсистему «Електронний суд», уважається належним          чином оформленим та підтверджує повноваження адвоката на представництво інтересів          особи в суді, якщо такий ордер підписаний (засвідчений) кваліфікованим електронним  підписом адвоката, який ідентифікує його особу, а відповідність ордера типовій формі, затвердженій Радою адвокатів України, та наявність у ньому всіх обов`язкових реквізитів          може бути перевірена судом за допомогою загальнодоступних засобів, зокрема через офіційний вебсайт Національної асоціації адвокатів України. Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 06 листопада 2024 року в справі №483/346/24, від 16 грудня 2024 року в справі №916/4258/23, від 14 березня 2025 року в справі №343/1061/24.
45. Таким чином, повертаючи у справі №456/104/25 апеляційну скаргу скаржнику,                           суд апеляційної інстанції не врахував, що подання адвокатом Шамраєм В.В. в інтересах ОСОБА_1 апеляційної скарги здійснено (14 травня 2025 року) через підсистему «Електронний суд» після внесення змін до Положення про ордер на надання правничої допомоги та до рішення Ради адвокатів України від 04 серпня 2017 року №162 рішенням             Ради адвокатів України від 08 червня 2024 року №36, тому накладення адвокатом окремого власноручного (фізичного) підпису на ордер за умови, що він доданий до документа, що посвідчений електронним підписом, ордер підписаний (засвідчений) електронним підписом,          не вимагалося.
46. Практика, викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 05 червня                2019 року в справі №9901/847/18 та Верховним Судом в ухвалі від 12 червня 2020 року в          справі №580/3478/19, на яку послався апеляційний суд, була сформована до внесення змін до Положення про ордер на надання правничої допомоги та до рішення Ради адвокатів України          від 04 серпня 2017 року №162 рішенням Ради адвокатів України від 08 червня 2024 року №36, якими змінено вимоги до процедури оформлення та подання відповідних документів.
47. Отже, повертаючи апеляційну скаргу скаржнику, суд апеляційної інстанції допустив порушення норм процесуального права, що призвело до постановлення ухвали, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі.
48. Відповідно до частин першої та четвертої статті 353 КАС України підставою для скасування ухвали судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі. Справа направляється до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду або              на новий розгляд, якщо порушення допущені тільки цим судом. В усіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції.
49. За таких обставин, Верховний Суд, з огляду на приписи частин першої та четвертої               статті 353 КАС України, дійшов висновку, що касаційна скарга адвоката Шамрая В.В., який             діє в інтересах ОСОБА_1 , підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала Восьмого апеляційного адміністративного суду від 23 червня 2025 року - скасуванню із направленням справи №456/104/25 до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду зі стадії вирішення питання щодо відкриття апеляційного провадження за вказаною апеляційною скаргою. 
V. Судові витрати
50. Ураховуючи результат касаційного розгляду, судові витрати не розподіляються.
Керуючись статтями 341, 345, 349, 353, 355, 356, 359 КАС України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду
П О С Т А Н О В И В :
1. Касаційну скаргу адвоката Шамрая В`ячеслава Вікторовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , задовольнити.
2. Ухвалу Восьмого апеляційного адміністративного суду від 23 червня 2025 року в справі №456/104/25 скасувати. 
3. Справу №456/104/25 направити до Восьмого апеляційного адміністративного суду для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Головуючий:                                                                                          О. В. Кашпур 
Судді:                                                                                                    О. Р. Радишевська
                                                                                                    С. А. Уханенко