ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 вересня 2025 р. 	Справа № 520/34114/24	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Подобайло З.Г.,
Суддів: Ральченка І.М. ,  Чалого І.С. ,
розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Харківської митниці на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.06.2025, головуючий суддя І інстанції: Супрун Ю.О., повний текст складено 16.06.25  по справі № 520/34114/24
за позовом                    Товариства з обмеженою відповідальністю «ВП Промкомплект»  
до                    Харківської митниці Державної митної служби України                            
про визнання протиправними та скасування рішень, карток відмови
ВСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю «ВП ПРОМКОМПЛЕКТ», з адміністративним позовом до Харківської митниці Державної митної служби, в якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці про коригування митної вартості товарів № 807000/2024/000546/2 від 16.09.2024 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 807200/2024/000661;
- визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці про коригування митної вартості товарів № 807000/2024/000545/2 від 16.09.2024 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 807200/2024/000660;
- визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці про коригування митної вартості товарів № 807000/2024/000567/2 від 27.09.2024 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 807200/2024/000685;
- визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці про коригування митної вартості товарів № 807000/2024/000570/2 від 27.09.2024 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 807200/2024/000686.
Рішенням Харківського окружного адміністративного від 16 червня 2025 року адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ВП Промкомплект" задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Харківської митниці Державної митної служби України (вул. Миколаївська, буд. 16Б, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61005,  код ЄДРПОУ 44017626) про коригування митної вартості товарів № 807000/2024/000546/2 від 16.09.2024 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 807200/2024/000661. Визнано протиправним та скасовано рішення Харківської митниці Державної митної служби України (вул. Миколаївська, буд. 16Б, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61005,  код ЄДРПОУ 44017626) про коригування митної вартості товарів № 807000/2024/000545/2 від 16.09.2024 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 807200/2024/000660. Визнано протиправним та скасовано рішення Харківської митниці Державної митної служби України (вул. Миколаївська, буд. 16Б, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61005,  код ЄДРПОУ 44017626) про коригування митної вартості товарів № 807000/2024/000567/2 від 27.09.2024 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 807200/2024/000685. Визнано протиправним та скасовано рішення Харківської митниці Державної митної служби України (вул. Миколаївська, буд. 16Б, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61005, код ЄДРПОУ 44017626) про коригування митної вартості товарів № 807000/2024/000570/2 від 27.09.2024 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 807200/2024/000686. Стягнуто з Харківської митниці Державної митної служби України (вул. Миколаївська, буд. 16Б, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61005,  код ЄДРПОУ 44017626) за рахунок її бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ВП Промкомплект"  (вул. Велико-Бурлуцька, буд. 30, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61028, код ЄДРПОУ 39477455) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 24224 (двадцять чотири тисячі двісті двадцять чотири) гривень 00 копійок.  Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Харківської митниці Державної митної служби України (вул. Миколаївська, буд. 16Б, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61005,  код ЄДРПОУ 44017626) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ВП Промкомплект"  (вул. Велико-Бурлуцька, буд. 30, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61028, код ЄДРПОУ 39477455) 16000 (шістнадцять тисяч) гривень 00 копійок у відшкодування судових витрат на правничу (правову) допомогу.
Харківська митниця, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подала апеляційну скаргу, вважає рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.06.2025 у справі № 520/34114/24 незаконним та необґрунтованим у зв`язку з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права, крім того судом першої інстанції неповно досліджено докази і повністю не з`ясовано обставини у справі, які мають істотне значення для правильного вирішення спору.   Вказує , що судом в оскаржуваному рішенні не надано оцінку доводам відповідача, викладеними у відзиві на позов щодо наявності розбіжностей у документах Позивача, відсутності відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей стосовно ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Отже, порушення норм процесуального права полягає у ненаданні належної правової оцінки доказам по справі, обставинам та матеріалам справи, що мають значення для правильного вирішення справи, що свідчить про неповноту з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, та вказує на порушення під час ухвалення судом рішення норм процесуального права, а саме ст.ст. 2, 90, ч.3 ст.242, ч.4 ст.246 КАСУ. Судом не враховано те, що позивачем, на вимогу митного органу та на підставі ч. 2, ч. 3 та ч. 4 ст. 53 МКУ та з урахуванням спрацьованих по спірних ЕМД ризиків, згенерованих системою ризиків АСАУР, щодо можливого заниження митної вартості товарів, поданих Позивачем до митного контролю та митного оформлення , не надані додаткові документи, які б підтверджували числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей, щодо ціни що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які мають вплив на правильність визначення митної вартості. Вказує , що спрацювання профілю ризику є підставою для детального опрацювання декларації та поданих до неї документів, оскільки система спрацьовує самостійно та автоматично, а уповноважена особа митниці зобов`язана дослідити надані декларантом документи, а використання цінової інформації є як наслідок, у зв`язку з виявленими недоліками. З цього слідує, що у Харківської митниці виникли підстави для більш детального аналізу умов зовнішньоекономічної операції щодо вирішення складного випадку визначення митної вартості. Також вважає , що вимога позивача про скасування карток відмови в прийнятті митних декларацій, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 16.09.2024 №UA 807200/2024/000661, від 16.09.2024 №UA807200/2024/000660, від 27.09.2024 №UA 807200/2024/000685, від 27.09.2024 №UA 807200/2024/000686 є неналежним та неправильним способом захисту прав Позивача, оскільки скасування оскаржуваних карток відмови не поновлюватиме митні декларації, за якими було вперше заявлено до митого оформлення товар Позивача, бо цей товар вже оформлено у митному відношенні та випущено у вільний обіг за іншими митними деклараціями. Посилаючись на обставини та обґрунтування , викладенні в апеляційній скарзі , просить суд скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.06.2025 у справі № 520/34114/24 та ухвалити нове судове рішення, яким повністю відмовити в задоволенні позову ТОВ «ВП Промкомплект» .
ТОВ «ВП Промкомплект»  подало до суду відзив на апеляційну скаргу , вважає , що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив законне і обґрунтоване рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. Вважає , що митним органом не доведено наявності обґрунтованого сумніву у правильності визначення позивачем митної вартості товарів за першим методом, оскільки усі необхідні документи на підтвердження заявленої митної вартості товарів надано, що, своєю чергою, свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості імпортованого підприємством товару. Посилаючись на обґрунтування, наведені у відзиві , просить суд залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.06.2025 у справі № 520/34114/24 - без змін.
Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Учасникам по даній справі було направлено судом апеляційної інстанції та отримано останніми копії ухвал Другого апеляційного адміністративного суду про відкриття апеляційного провадження та про призначення даної справи до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження, у т.ч. копію апеляційної скарги, що підтверджується наявними в матеріалах справи довідками про доставку електронного листа .
Відповідно до ч.1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Колегія суддів, вислухавши суддю – доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції , доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи у їх сукупності вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції , що Товариство з обмеженою відповідальністю "ВП Промкомплект" (вул. Велико-Бурлуцька, 30, м. Харків, 61028, код ЄДРПОУ 39477455) зареєстроване в якості юридичної особи.
16.09.2024 року Харківською митницею Державної митної служби було винесено Рішення про коригування митної вартості товарів №А807000/2024/000546/2 заявленої представником позивача (ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 )), що був імпортований відповідно до Договору на поставку від 24.05.2024 року та специфікації (додаток №3) до Договору на поставку від 24.05.204 року.
16.09.2024 року Харківською митницею Державної митної служби було винесено рішення про коригування митної вартості          товарів №UA807000/2024/000545/2 заявленої представником позивача (ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 )), що був імпортований позивачем відповідно до договору на поставку від 24.05.2024 року та специфікації (додаток №3) до договору на поставку від 24.05.2024 року. 
27.09.2024 року Харківською митницею Державної митної служби було винесено рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000567/2 заявленої представником позивача (ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 )), що був імпортований позивачем відповідно до договору на поставку від 24.05.2024 року та специфікації (додаток №3) до договору на поставку від 24.05.2024 року. 
27.09.2024 року Харківською митницею Державної митної служби було винесено  рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000570/2 заявленої представником позивача (ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 )), що був імпортований позивачем відповідно до договору на поставку від 24.05.2024 року та специфікації (додаток №3) до договору на поставку від 24.05.2024 року.
Щодо винесення відповідачем рішення про коригування митної вартості товару № UA807000/2024/000546/2 суд зазначає наступне.
Між позивачем (код ЄДРПОУ - 39477455, Україна) та TOP ALLIANCE SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA (NIP 6182197364 | KRS 0001029365 | REGON 524940045, Poland) було укладено договір від 24.05.2024 року та специфікація (додаток №3) від 22.08.2024 року на поставку наступного Товару:
- PRЕT PLASKI 100X16_S480W_5,8 NN N/Пруток плоский розміром 100X16 сталь S480W, висота 5,8 мм, у кількості 163 тон, за ціною 3 664,5 за тонну, загальною вартістю 597313,5 злотих.
- Умова поставки: FCA Mikolow, Poland (Incoterms-2010).
- Умови платежу: на протязі 30 календарних днів з дати поставки.
- Код Товару 72283070.
- Дата поставки до 01.10.2024 року.
- Походження товару Польща
Відповідно до умов вищезазначеного договору та специфікацій Продавець в особі ТОР ALLIANCE SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA (NIP 6182197364 | KRS 0001029365 I REGON 524940045, Poland) виставив позивачу рахунок-фактуру (інвойс) № FE 2/09/2024 від 09.09.2024 на постачання:
PRET PLASKI 100X16_S480W_5,8 NN N, що постачався ТОВ "ВП Промкомплект" згідно Договору на поставку б/н від 24.05.2024 року за ціною 3664,5 злотих за тону. Загальною вартістю 80640,99 злотих.
Згідно п. 2 розділу 2 “Вартість” договору поставки від 24.05.2024 року ціна Товару визначається відповідно до умов FCA Польща, відповідно до правил Інкотермс - 2010 та включає вартість завантаження Товару у Продавця, вартість сертифікації Товар, вартість упаковки та маркування. Якщо сторони не домовляться про інше в кожній окремій Специфікації.
Згідно рахунку-фактури (інвойс) № FE 2/09/2024 транспортні витрати, не входили до вартості Товару.
ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) надавав послуги декларанта Товарів за договором №12/2020 від 27.04.2020 року.
16.09.2024 року керуючись 4.2 ст.57 МК України та ч. 4 ст. 58 МК України декларантом ФОП ОСОБА_1 - представником Позивача було заявлено митну вартість товару за 1 методом (вартість товару за договором та витрати на транспортування товару до кордону України) та подано електронну митну декларацію 24UA807200013655U1.
На підтвердження митної вартості товару Позивач надав до митниці (Відповідачу) наступні документи:
- Договір на поставку від 24.05.2024 року;
- Додаток № 1 до Договору на поставку від 24.05.2024 року;
- Додаток №3 до Договору на поставку від 24.05.2024 року;
- Додаткова угода від 01.07.2024 року до Договору на поставку від 24.05.2024 року;
- Додаткова угода від 06.06.2024 року до Договору на поставку від 24.05.2024 року;
- Пакувальний лист 09092024 від 09.09.2024 року;
- Рахунок фактура (інвойс) № FE 2/09/2024 від 09.09.2024 року;
- Автотранспортна накладна 0909 від 09.09.2024 року;
- Сертифікат походження товару EUR.l №PL/MF/AS 0386496;
- Договір перевезення № 0612 від 06.12.2023 року;
- Висновок ДП “ДЕРЖЗОВНІШІНФОРМ” № 3-3/752 від 09.08.2024 року;
- Договір про надання послуг митного брокера № 12/2020 від 27.04.2020 року;
- Заявка на перевезення № 0909PL1 від 09.09.2024 року;
- Довідка про вартість перевезення №10.09-5307 від 10.09.2024 року;
- Рахунок про надання транспортно-експедиційних послуг № 10.09-5307 від 10.09.2024 року;
- Комерційна пропозиція від 29.07.2024 року;
- Закупівельний рахунок № 4026548 від 25.07.2024 року;
- Сертифікат якості 85904642 61 від 21.08.2024 року;
- Лист відправника від 28.05.2024 року;
- Експортна ВМД відправника № 24PL335010E1088275 від 10.09.2024 року.
За результатами розгляду електронної митної декларації року 24UA807200013655U1 та доданих документів Митним органом було ухвалено Рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000546/2 від 16.09.2024 року (надалі - Рішення про коригування митної вартості товарів) та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2024/000661 (надалі - Картка відмови).
Позивач зазначив митну вартість товару - 899745,80 (80640,99 (вартість товару за інвойсом)*10,6738(курс РLN/грн.)+39000,00(вартість витрат на транспортування товару до кордону України))грн., яка вираховується шляхом додавання вартості товару за інвойсом до витрат на транспортування товару до кордону України.
16.09.2024 року Відповідач надіслав запит щодо надання додаткових документів. 
Декларантом від митниці отримано повідомлення, в якому зазначалось наступне: “що згідно програмного комплексу АСМО Інспектор, мінімальна митна вартість подібного товару, митне оформлення якого вже здійснено, в максимально наближений термін, складає: товар 1) 1,45 USD/кг. Просимо Вас відповісти на конкретне запитання: чи буде декларантом надано будь-які інші документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товару або про відмові (неможливість) надання додаткових документів протягом терміну, визначеного ч. 3 ст. 53 МКУ”.
У відповідь на запитання митного органу Позивачем було направлено лист № 1609-1/24 від 16.09.2024 року, с поясненнями щодо формування митної вартості.
Митним органом в особі Харківської митниці було відмовлено декларанту ФОП ОСОБА_1 . представнику Позивача у здійсненні митного оформлення товарів відповідно до заявленої митної вартості та прийнято - Рішення про коригування митної вартості товарів UA807000/2024/000546/2 від 16.09.2024 року.
Згідно з Рішенням про коригування митної вартості UA807000/2024/000546/2 від 16.09.2024 року Відповідач збільшив митну вартість Товару: PRIJT PLASKI 100X16_S480W_5,8 NN N), що постачався TOB "ВП Промкомплект" згідно Договору на поставку б/н від 24.05.2024 року до 5612,8 злотих за тонну.
У рішенні про коригування митної вартості UA807000/2024/000546/2 від 16.09.2024 року Харківська митниця Державної митної служби України митні органи зазначили неповноту відомостей, а саме:
наявні рішення про визначення митної вартості за ідентичним товаром (код за УКТ ЗЕД 7228307000) по даному підприємству;
наданий до митного оформлення експертний висновок ДП Держзовніінформ від 07.08.2024 № 3-3/752 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою підтвердження заявленої митної вартості товарів;
наданий до митного оформлення експертний висновок ДП Держзовніінформ від 07.08.2024 № 3-3/752 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою підтвердження заявленої митної вартості товарів, в зв`язку з тим, що висновок має виключно інформаційний характер, та видано на попередні комерційні документи;
відсутні каталоги, загальні справжні прейскуранти (прайс-листи) від виробника товару;
відсутній переклад митної декларації країни відправлення № 24PL335010E1088275 від 10.09.2024 року, що суперечить вимогам ст. 254 МК України;
відсутній банківський платіжний документ, що підтверджує факт оплати транспортно- експедиційних послуг;
відсутня калькуляція транспортних витрат, що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту, що суперечить вимогам наказу МФУ від 24.05.2012 року № 509 “Про затвердження форми декларації митної вартості та правил її заповнення;
декларантом надано сертифікат якості № 85904642 617655Е670 на вагу відмінну від ваги, що вказано в декларації;
декларантом не заповнена графа 4 ДМВ, що суперечить вимогам наказу Мінфіну від 24.05.2012 № 599.
згідно умов зовнішньоекономічного договору від 24.05.2024 року № б/н розділу 2 “вартість” п. 1. “загальна остаточна сума договору складає суму всіх специфікацій, при цьому сума договору не повинна перевищувати 500 000 PLN (польських злотих), але в специфікації від 24.05.2027 року вартість постачаємого товару складає 520 359 PLN (польських злотих);
декларантом не надано жодної інформації щодо навантажувально-розвантажувальних робіт, за умовами поставки FCA ці витрати повинні включатись до вартості товару, але дана складова митної вартості не була врахована;
не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари;
не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на подібні товари;
не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні та подібні товарів, які продаються на митній території України у незмінному стані;
не надано декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація та документи, які мали вплив на процес формування ціни товару - на матеріал та витрат, понесених виробником у зв`язку з виробництвом товарів, витрат на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування, транспортування до місця перетинання митного кордону України, прибутку що одержав експортер у результаті поставки в Україні.
а також в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п. 3 ст. 53 МК України, та відмовою декларанта надати додаткові документи щодо митної вартості.
З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз даних АСМО Інспектор та ЄАІС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості подібних товарів у максимальній наближений до митного оформлення час становить: тов.№1-1,45 USD/кг. 
Враховуючи вищезазначене, митну вартість товару скориговано до цього рівня. 
Джерелом інформації для даного Рішення по товару є наявна у митного органу цінова інформація на подібні товари, оформлені на таких саме комерційних умовах (FCA) з країною виробництва Польща (EU), наявністю торгової марки, CMC Poland Sp.z.o.o. що також має схожі характеристики та складається з схожих компонентів, завдяки цьому виконує однакові функції, у максимально приближений час, що наявні: товар 1 - №UA806040/2024/1494 (24UA806040001494U7) від 17.06.2024 року (тов.3) код товару з УКТ ЗЕД 7228307000, той же самий виробник CMC Poland Sp. z.o.o. країна походження EU, умови поставки FCA. 
При прийнятті даного Рішення застосовані методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України.
Коригування здійснено за другорядним методом (резервним) у відповідності до статті 64 МК України. Розрахунок митної вартості складає 1,45 USD/кг.
На підставі рішення про коригування митної вартості товару, митним органом також видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA807200/2024/000661.
Позивач не погодився із завищенням митної вартості і звернувся до Відповідача з проханням про випуск товару у вільний обіг під гарантійні зобов`язання згідно із ч.7 ст.55 МКУ. 
Відповідно до ч.7 ст. 55 МК України Позивач надав митному органу нову митну декларацію № 24UA807200013710U5 та додатково сплатив ПДВ у розмірі 83726,32 грн. (відповідно до гр. 47 митної декларації, СП 55).
Відповідач здійснив митне оформлення товару з відміткою в гр. 48 митної декларації “відстрочення платежів до 24.12.2024 р.”.
Керуючись ч. 8 ст. 55 МК Україги, якою передбачено, що протягом 80 днів з дня випуску товарів декларант або уповноважена ним особа може надати митному органу додаткові документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товарів, що декларуються, Позивач звернувся до Відповідача з заявою № 2611/24 від 26.11.2024 з проханням скасувати рішення про коригування митної вартості товару. 
Разом зі зверненням Позивач надав Відповідачу додаткові документи, а саме:
Копія договору від 24.05.2024 року, специфікація (додаток 3) додаткової угоди від 06.06.2024 року, додаткової угоди від 01.07.2024 року;
Копія ухвал по справам № 520/23857/24 та № № 520/29287/24;
Копія висновку ДП “ДЕРЖЗОВНІШІНФОРМ” № 3-3/823 від 30.08.2024 року;
Копія платіжного документа від 01.11.2024 року яким ТОВ “ВП ПРОМКОМПЛЕКТ” сплатило TOP ALLIANCE SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA;
Копія Договору перевезення вантажу № 0612 від 06.12.2023 року, 
Довідка про транспортні витрати № 10.09-5307 від 10.09.2024 року;
Рахунок-фактура № 10.09-5307 від 10.09.2024 року;
Акт надання послуг № 17.09-5307 від 17.09.2024 року та платіжна інструкція № 2225 від 18.09.2024 року;
Копія перекладу митної декларації країни відправлення № 24PL335010E1088275 від 10.09.2024;
Копія документа “підтвердження експорту” який додається до митній декларації країни відправлення № 24PL335010E1088275 від 10.09.2024 з перекладом;
Копія Листу пропозиції стосовно вартості товарів які Продавець пропонував Покупцю від 01.06.2024 року та від 29.07.2024 року;
Копія картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2024/000661;
Копія рішення Харківської митниці Державної митної служби України №UA807000/2024/000546/2 від 16.09.2024 року про коригування митної вартості товарів.
У відповідь на звернення Позивача щодо перегляду рішення про коригування митної вартості Відповідачем надіслано лист від 05.12.2024 - відмова в скасуванні рішення про коригування митної вартості.
Щодо винесення рішення про коригування митної вартості товару №UA807000/2024/000545/2 суд зазначає наступне.
Між Позивачем (код ЄДРПОУ - 39477455, Україна) та TOP ALLIANCE SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA ( NIP 6182197364 | KRS 0001029365 | REGON 524940045, Poland) було укладено договір від 24.05.2024 року та специфікацію (додаток №3).
Відповідно до специфікації (додаток №3) від 22.08.2024 року на поставку наступного Товару:
- PRЕT PLASKI 100X16_S480W_5,8 NN N/Пруток плоский розміром 100X16 сталь S480W, висота 5,8 мм, у кількості 163 тон, за ціною 3 664,5 за тонну, загальною вартістю 597 313,5 злотих.
- Умова поставки: FCA Mikolow, Poland (Incoterms-2010).
- Умови платежу: на протязі 30 календарних днів з дати поставки.
- Код Товару 72283070.
- Дата поставки до 01.10.2024 року.
Відповідно до умов вищезазначеного договору та специфікацій Продавець в особі ТОР ALLIANCE SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA ( NIP 6182197364 | KRS 0001029365 | REGON 524940045, Poland) виставив Позивачу рахунок-фактуру (інвойс) № FE 3/09/2024 року від 11.09.2024 на постачання PRЕT PLASKI 100X16_S480W_5*8 NN N за ціною 3664,5 PLN за 1 тонну, у кількості 20.754 тони на загальну вартість 76053,03 злотих.
Згідно п. 2. розділу 2 “Вартість” договору поставки від 24.05.2024 року ціна Товару визначається відповідно до умов FCA Польща, відповідно до правил Інкотермс - 2010 та включає вартість завантаження Товару у Продавця, вартість сертифікації Товар, вартість упаковки та маркування. Якщо сторони не домовляться про інше в кожній окремій Специфікації.
Згідно рахунку-фактури (інвойс) № FE 3/09/2024 року від 11.09.2024 транспортні витрати, не входили до вартості Товару.
ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) надавав послуги декларанта Товарів за договором №12/2020 від 27.04.2020 року.
Керуючись 4.2 ст. 57 МК України та ч. 4 ст. 58 МК України 16.09.2024 декларантом ФОП ФОП ОСОБА_1 - представником Позивача було заявлено митну вартість товару за 1 методом (вартість товару за договором та витрати на транспортування товару до кордону України) та подано електронну митну декларацію 24UA807200013638U0.
На підтвердження митної вартості товару Позивач надав до митниці (Відповідачу) наступні документи:
- Договір на поставку від 24.05.2024 року;
- Додаток №1 до Договору на поставку від 24.05.2024 року;
- Додаток №3 до Договору на поставку від 24.05.2024 року;
- Додаткова угода від 01.07.2024 року до Договору на поставку від 24.05.2024 року;
- Додаткова угода від 06.06.2024 року до Договору на поставку від 24.05.2024 року;
- Пакувальний лист 11092024 від 11.09.2024 року;
- Рахунок фактура (інвойс) № FE 3/09/2024 від 11.09.2024 року;
- Автотранспортна накладна 1109 від 11.09.2024 року;
- Сертифікат походження товару EUR.1 №PL/MF/AS 0386497;
- Договір перевезення № 0707 від 07.07.2023 року;
- Висновок ДП “ДЕРЖЗОВНІШІНФОРМ” № 3-3/752 від 09.08.2024 року;
- Договір про надання послуг митного брокера № 12/2020 від 27.04.2020 року;
- Заявка на перевезення № 1109PL1 від 11.09.2024 року;
- Довідка про вартість перевезення б/н від 12.09.2024 року;
- Рахунок про надання транспортно-експедиційних послуг № 624 від 12.09.2024 року;
- Комерційна пропозиція від 29.07.2024 року;
- Закупівельний рахунок № 4026548 від 25.07.2024 року;
- Сертифікат якості 85904642 61 від 21.08.2024 року;
- Лист відправника від 28.05.2024 року;
- Експортна ВМД відправника № 24PL335010E1096083 від 12.09.2024 року. 
Позивач зазначив митну вартість товару - 850 274,83 (76053,03 (вартість товару за інвойсом)*10,6738(курс РLN/грн.)+38500,00(вартість витрат на транспортування товару до кордону України)) грн., яка вираховується шляхом додавання вартості товару за інвойсом до витрат на транспортування товару до кордону України.
Декларантом від митного органу отримано повідомлення, в якому зазначалось наступне: в зв`язку з надходженням до ВКМВ запиту щодо вирішення спірного питання правильності визначення митної вартості товару, в зв`язку з недостатністю документів для визначення складової митної вартості товарів. У відповідності до вимог пункту 5 статті 55 та пункту 4 статті 57 МК України проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. Відповідно до вимог статей 52, 58 МК України декларант або уповноважена ним особа зобов`язані подати митному органу достовірні дані, що документально підтверджують відсутність:
1) обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що:
а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні;
б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно);
в) не впливають значною мірою на вартість товару;
2) умов або застережень щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;
3) умов, за якими частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем надходить прямо чи опосередковано продавцеві;
4) відносин пов`язаності між продавцем та покупцем, які вплинули на ціну оцінюваних товарів;
На виконання вимог статті 54 МК України та відповідно до вимог статті 53 МК України в зв`язку з тим, що документи, зазначені у частині другій статті 53 МК України, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
В зв`язку зі спрацюванням профілю ризику АСАУР “Інспектор2006” необхідно надання інформації при митне оформлення ідентичних або подібних товарів. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може надати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості.
У відповідь на запитання митного органу Позивачем було направлено лист № 1609/24 від 16.09.2024 року с поясненнями щодо формування митної вартості.
Митним органом було відмовлено декларанту ФОП ОСОБА_1 - представнику Позивача у здійсненні митного оформлення товарів відповідно до заявленої митної вартості та прийнято - Рішення про коригування митної вартості товарів иА807000/2024/000545/2 від 16.09.2024 року.
Згідно з Рішенням про коригування митної вартості UA807000/2024/000545/2 від 16.09.2024  року митний орган збільшив митну вартість Товару: (PRЕT PLASKI 100X16_S480W_5*8 NN N) що постачався до позивача згідно Договору на поставку б/н від 24.05.2024 року до 5612,8 злотих за тонну.
Як вбачається зі змісту оскаржуваного Рішення про коригування митної вартості товарів UA807000/2024/000545/2 від 16.09.2024 року, підставою для його прийняття стало наступне:
- Договір на поставку від 24.05.2024 року;
- Додаток №1 до Договору на поставку від 24.05.2024 року;
- Додаток №3 до Договору на поставку від 24.05.2024 року;
- Додаткова угода від 01.07.2024 року до Договору на поставку від 24.05.2024 року;
- Додаткова угода від 06.06.2024 року до Договору на поставку від 24.05.2024 року;
- Пакувальний лист 11092024 від 11.09.2024 року;
- Рахунок фактура (інвойс) № FЕ 3/09/2024 від 11.09.2024 року;
- Автотранспортна накладна 1109 від 11.09.2024 року;
- Сертифікат походження товару EUR.1 №РL/МF/АS 0386497;
- Договір перевезення № 0707 від 07.07.2023 року;
- Висновок ДП “ДЕРЖЗОВНІШІНФОРМ” № 3-3/752 від 09.08.2024 року;
- Договір про надання послуг митного брокера № 12/2020 від 27.04.2020 року;
- Заявка на перевезення № 1109PL1 від 11.09.2024 року;
- Довідка про вартість перевезення б/н від 12.09.2024 року;
- Рахунок про надання транспортно-експедиційних послуг № 624 від 12.09.2024 року;
- Комерційна пропозиція від 29.07.2024 року;
- Закупівельний рахунок № 4026548 від 25.07.2024 року;
- Сертифікат якості 85904642 61 від 21.08.2024 року;
- Лист відправника від 28.05.2024 року;
- Експортна ВМД відправника № 24PL335010E1096083 від 12.09.2024 року;
З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз даних АСМО Інспектор та ЄАІС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості подібних товарів у максимальній наближений до митного оформлення час становить: тов.№1-1,45 USD/кг. Враховуючи вищезазначене, митну вартість товару скориговано до цього рівня. Джерелом інформації для даного Рішення по товару є наявна у митного органу цінова інформація на подібні товари, оформлені на таких саме комерційних умовах (FCA) з країною виробництва Польща (EU), наявністю торгової марки,CMC Poland Sp.z.o.o. що також має схожі характеристики та складається з схожих компонентів, завдяки цьому виконує однакові функції, у максимально приближений час, що наявні: товар 1 - №UA 806040/2024/1494 від 17.06.2024 року (тов.3) (код товару за УКТ ВЕД 7228307000, за умови поставки FCA, виробник: CMC Poland Sp. z.o.o.
Торгівельна марка CMC, країна виробництва Польща (PL) gри прийнятті даного Рішення застосовані методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України.
На підставі рішення про коригування митної вартості товару UA807000/2024/000545/2 від 16/09/2024 року, Відповідачем також видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA807200/2024/000660.
Позивач не погодився із завищенням митної вартості і звернувся до митного органу з проханням про випуск товару у вільний обіг під гарантійні зобов`язання згідно із ч. 7 ст. 55 МК України. 
Відповідно до 4.7 ст. 55 МК України Позивач надав Відповідачу нову митну декларацію № 24UA807200013701U0 та додатково сплатив ПДВ у розмірі 78619.06 грн. (відповідно до гр. 47 митної декларації, СП 55).
Відповідач здійснив митне оформлення товару з відміткою в гр. 48 митної декларації “відстрочення платежів до 24.12.2024 р.”.
Керуючись ч. 8 ст. 55 МК України, якою передбачено, що протягом 80 днів з дня випуску товарів декларант або уповноважена ним особа може надати митному органу додаткові документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товарів, що декларуються, Позивач звернувся до Відповідача з заявою № 2011/24 від 20.11.2024 з проханням скасувати рішення про коригування митної вартості товару. 
Разом зі зверненням Позивач надав митному органу додаткові документи, а саме:
Копія договору від 24.05.2024 року, специфікація (додаток 1), специфікація (додаток 3) додаткової угоди від 06.06.2024 року, додаткової угоди від 01.07.2024 року;
Копія договору від 24/05/2024 року, специфікація (додаток 3) додаткової угоди від 06.06.2024 року, додаткової угоди від 01.07.2024 року;
Копія ухвал по справам № 520/23857/24 та № 520/29287/24;
Копія висновку ДП “ДЕРЖЗОВНІШІНФОРМ” № 3-3/823 від 30.08.2024 року;
Копія платіжного документа від 31.10.2024 року яким ТОВ “ВП Промкомплект” сплатило ТОР ALLIANCE SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA та лист про зміну призначення розрахунку.
Копія: Договір перевезення вантажу № 0707 від 07.07.2023 року, Довідка про транспортні витрати №б/н 12.09.2024 року, Акт надання послуг № 624 від 17.09.2024 року, платіжна інструкція №2478 від 17.09.2024 року на суму 77000,00 грн.
Копія перекладу митної декларації країни відправлення № 24PL335010E1096083 від 12.09.2024;
Копія документа “підтвердження експорту” який додається до митній декларації країни відправлення № 24PL335010E1096083 від 12.09.2024; з перекладом;
Копія Листу пропозиції стосовно вартості товарів які Продавець пропонував Покупцю від 01.06.2024 року та від 29.07.2024 року;
Копія картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2024/000660;
Копія рішення Харківської митниці Державної митної служби України №UA807000/2024/000545/2 від 16.09.2024 року про коригування митної вартості товарів; Копія додаткової угоди до договору транспортного експедирування № 0707 від 07.07.2023 року про продовження строку дії договору до 31.12.2025 року;
У відповідь на звернення Позивача щодо перегляду рішення про коригування митної вартості Відповідачем надіслано лист від 05.12.2024 - відмова в скасуванні рішення про коригування митної вартості.
Щодо винесення рішення про коригування митної вартості товару №UA807000/2024/000567/2, суд зазначає наступне.
Між Позивачем (код ЄДРПОУ - 39477455, Україна) та TOP ALLIANCE SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA (NIP 6182197364 | KRS 0001029365 | REGON 524940045, Poland) було укладено договір від 24.05.2024 року та специфікацію (додаток №3).
Відповідно до специфікації (додаток №3) від 22.08.2024 року на поставку наступного Товару:
PRET PLASKI 100X16_S480W_5,8 NN N/Пруток плоский розміром 100X16 сталь S480W, висота 5,8 мм, у кількості 163 тон, за ціною 3 664,5 за тонну, загальною вартістю 597 313,5 злотих.
Умова поставки: FCA Mikolow, Poland (Incoterms-2010).
Умови платежу: на протязі 30 календарних днів з дати поставки.
Код Товару 72283070.
Дата поставки до 01.10.2024 року.
Відповідно до умов вищезазначеного договору та специфікацій Продавець в особі ТОР ALLIANCE SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA ( NIP 6182197364 | KRS 0001029365 | REGON 524940045, Poland) виставив Позивачу рахунок-фактуру (інвойс) № FE 4/09/2024 року від 19.09.2024 року на постачання PR^T PLASKI 100X16_S480W_5,8 NN N за ціною 3664,5 PLN за 1 тонну, у кількості 20.882 тони на загальну вартість 76522,09 злотих.
Згідно п. 2. розділу 2 “Вартість” договору поставки від 24.05.2024 року ціна Товару визначається відповідно до умов FCA Польща, відповідно до правил Інкотермс - 2010 та включає вартість завантаження Товару у Продавця, вартість сертифікації Товар, вартість упаковки та маркування. Якщо сторони не домовляться про інше в кожній окремій Специфікації.
Згідно рахунку-фактури (інвойс) № FЕ 4/09/2024 року від 19.09.2024 року транспортні витрати, не входили до вартості Товару.
ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) надавав послуги декларанта Товарів за договором №12/2020 від 27.04.2020 року. 
Керуючись 4.2 ст. 57 МК України та ч. 4 ст. 58 МК України декларантом ФОП ОСОБА_1  - представником Позивача було заявлено митну вартість товару за 1 методом (вартість товару за договором та витрати на транспортування товару до кордону України) та подано електронну митну декларацію 24UА807200014344U0.
На підтвердження митної вартості товару Позивач надав до митниці (Відповідачу) наступні документи:
- Договір на поставку від 24.05.2024 року;
- Додаток № 1 до Договору на поставку від 24.05.2024 року;
- Додаток №3 до Договору на поставку від 24.05.2024 року;
- Додаткова угода від 01.07.2024 року до Договору на поставку від 24.05.2024 року;
- Додаткова угода від 06.06.2024 року до Договору на поставку від 24.05.2024 року;
- Пакувальний лист 19092024 від 19.09.2024 року;
- Рахунок фактура (інвойс) № FЕ 4/09/2024 від 19.09.2024 року;
- Автотранспортна накладна 1909 від 19.09.2024 року;
- Сертифікат походження товару EUR.1 №РL/МF/АS 0386418;
- Договір перевезення № 0612 від 06.12.2023 року;
- Висновок ДП “ДЕРЖЗОВНІШІНФОРМ” № 3-3/752 від 09.08.2024 року;
- Договір про надання послуг митного брокера № 12/2020 від 27.04.2020 року;
- Заявка на перевезення № 1909РL1 від 19.09.2024 року;
- Довідка про вартість перевезення № 19.09-2184 від 19.09.2024 року;
- Рахунок про надання транспортно-експедиційних послуг № 19.09-2184 від 19.09.2024 року;
- Комерційна пропозиція від 29.07.2024 року;
- Закупівельний рахунок № 4026548 від 25.07.2024 року;
- Сертифікат якості 85904642 61 від 21.08.2024 року;
- Лист відправника від 28.05.2024 року;
- Експортна ВМД відправника № 24РL335010Е1128117 від 20.09.2024 року.
Позивач зазначив митну вартість товару - 863 270,56 грн. (76522,09 (вартість товару за інвойсом)* 10,7586(курс РLN/грн.) та 40 000,00 грн. (вартість витрат на транспортування товару до кордону України), яка вираховується шляхом додавання вартості товару за інвойсом до витрат на транспортування товару до кордону України.
Митним органом було повідомлено: мінімальна митна вартість подібного товару, митне оформлення якого вже здійснено, в максимально наближений термін, складає: товар 1) 1,45 USD/кг. У відповідності до вимог п. 5. ст. 55 та п. 4. ст. 57 МК України, митний орган проведе процедуру консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного із них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органу. Якщо Ви згодні прошу Вас повідомити митний орган.
У відповідь на запитання митного органу Позивачем було направлено лист № 2709/24 від 27.09.2024 року з поясненнями щодо формування митної вартості. 
Митним органом в особі Харківської митниці було відмовлено декларанту ФОП ОСОБА_1 - представнику Позивача у здійсненні митного оформлення товарів відповідно до заявленої митної вартості та прийнято - Рішення про коригування митної вартості товарів UA807000/2024/000567/2 від 27.09.2024 року.
Згідно з Рішенням про коригування митної вартості № UA807000/2024/000567/2 від 27.09.2024 року Харківська митниця Державної митної служби України (далі - митний орган) збільшила митну вартість Товару: PRЗT PLASKI 100X16_S480W_5,8 NN N, що постачався позивачу згідно Договору на поставку б/н від 24.05.2024 року до 5560,0 злотих за тонну.
Як вбачається зі змісту оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів UA807000/2024/000567/2 від 27.09.2024 року, підставою для його прийняття стало наступне: 
наявні рішення про визначення митної вартості по даному підприємству; 
відсутні каталоги, загальні справжні прейскуранти (прайм-листи) від виробника товару; 
в копії митній декларації країни відправлення під кодом 9610 № 24PL335010E1128117 в якій зазначена вартість 77856 PLN, але у МД зазначена фактурна вартість на рівні 76522 PLN, тобто не враховані всі складові митної вартості;
декларантом надана експортна декларація № 24PL335010E1128117, без перекладу згідно ст. 254 МК України;
відсутній банківський платіжний документ, що підтверджує факт оплати транспортно- експедиційних послуг, відповідно рахунку на транспортні послуги від 19.09.2024 № 19.09-2184;
декларантом не заповнена графа 4 ДМД, що суперечить вимогам наказу МІНФІНУ від 24.05.2012 року №599;
в CMR від 19.09.2024 року № 1909 наданій до митного оформлення в гр. 22 відсутній підпис Відправника;
відсутня калькуляція транспортних витрат, що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту, що суперечить вимогам наказу МФУ від 24.05.2012 року № 509 “Про затвердження форми декларації митної вартості та правил її заповнення; декларантом не надано жодної інформації щодо навантажувально-розвантажувальних робіт, за умовами FCA ці витрати повинні включатися до вартості товару, але дана складова митної вартості не була врахована;
висновок від 07.08.2024 № 3-3/752 дійсний до 10.09.2024 року;
а також у зв`язку з неможливістю надати декларантом всі витребувані документи, передбачені п. 3 ст. 53 МК України;
не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари;
не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на подібні товари;
не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні та подібні товарів, які продаються на митній території України у незмінному стані; відсутні дані щодо витрат на виплату комісійних винагород, звичайних надбавок на прибуток та загальних витрат з продажем на митній території України;
відсутні дані щодо витрат понесених в Україні на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування;
не надано декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація та документи, які мали вплив на процес формування ціни товару - на матеріал та витрат, понесених виробником у зв`язку з виробництвом товарів, витрат на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування, транспортування до місця перетинання митного кордону України, прибутку що одержав експортер у результаті поставки товару.
В зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів передбачених п. 3 ст. 53 МК України, та відмовою декларанта надати додаткові документи щодо митної вартості. 2) не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари; 3) не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на подібні товари; 4) не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація; - щодо ідентичних та подібних товарів які продаються на митній території України в незмінному виді; - відсутні дані щодо витрат комісійних винагород, звичайних надбавок на прибуток та загальних витрат у зв`язку з продажем на митній території України; - відсутні дані щодо витрат понесених в Україні на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування; 5) не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація та документи, які мали вплив на процес формування ціни товару; на матеріал та витрат, понесених виробником в зв`язку з виробництвом товарів; витрат на завантаження, вивантаження, страхування, транспортування до місця перетинання митного кордону України; - прибутку, що одержує експортер у результаті поставки в Україну.
З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз даних АСМО Інспектор та Є АІС Держмитслужби У країни та встановлено, що рівень митної вартості подібних товарів у максимальній наближений до митного оформлення час становить: тов.№1-1,45 USD/кг. Враховуючи вищезазначене, митну вартість товару скориговано до цього рівня. Джерелом інформації для даного Рішення по товару є наявна у митного органу цінова інформація щодо раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях: товарі) №UA 806040/2024/1494 від 17.06.2024 (тов.3) код товару УКТ ЗЕД 7228307000, умови поставки FCA, виробник: CMC Poland Sp. z.o.o..
Торгівельна марка CMC, країна виробництва Польща (PL) При прийнятті даного Рішення застосовані методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України.
На підставі рішення про коригування митної вартості товару, Відповідачем також видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA807200/2024/000685.
Позивач не погодився із завищенням митної вартості і звернувся до митного органу з проханням про випуск товару у вільний обіг під гарантійні зобов`язання згідно із ч.7  ст. 55 МК України. 
Відповідно до ч. 7 ст. 55 МК України Позивач надав митному органу нову митну декларацію № 24UA807200014411U6 та додатково сплатив ПДВ у розмірі 77169,02 грн. (відповідно до гр. 47 митної декларації, СП 55).
Відповідач здійснив митне оформлення товару з відміткою в гр. 48 митної декларації “відстрочення платежів до 25.12.2024 р.”.
Керуючись ч. 8 ст. 55 МК України, якою передбачено, що протягом 80 днів з дня випуску товарів декларант або уповноважена ним особа може надати митному органу додаткові документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товарів, що декларуються, Позивач звернувся до Відповідача з заявою № 2811/24 від 28.11.2024 з проханням скасувати рішення про коригування митної вартості товару. Разом зі зверненням Позивач надав Відповідачу додаткові документи, а саме:
Копія договору від 24.05.2024 року, специфікація (додаток 3) додаткової угоди від 06.06.2024 року, додаткової угоди від 01.07.2024 року;
Копія ухвал по справам № 520/23857/24 та № 520/29287/24;
Копія висновку ДП “ДЕРЖЗОВНІШІНФОРМ” № 3-3/823 від 30.08.2024 року;
Копія платіжного документа від 08.11.2024 року яким ТОВ “ВП ПРОМКОМПЛЕКТ” сплатило ТОР ALLIANCE SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA;
Копія: Договору перевезення вантажу № 0612 від 06.12.2023 року, Довідки про транспортні витрати № 19.09-2184 від 19.09.2024 року, Рахунку-фактури № 19.09-2184 від 19.09.2024 року Акту надання послуг № 30.09-2184 від 30.09.2024 року та платіжної інструкції № 2369 від 01.10.2024 року;
Копія перекладу митної декларації країни відправлення № 24PL335010E1128117 від 20.09.2024 року;
Копія документа “підтвердження експорту” який додається до митній декларації країни відправлення № 24PL335010E1128117 від 20.09.2024 року з перекладом;
Копія Листу пропозиції стосовно вартості товарів які Продавець пропонував Покупцю від 01.06.2024 року та від 29.07.2024 року;
Копія картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2024/000685;
Копія          рішення Харківської митниці Державної митної служби України №UA807000/2024/000567/2 від 27.09.2024 року про коригування митної вартості товарів.
Відповідь на звернення Позивача щодо перегляду рішення про коригування митної вартості до Позивача не надходило.
Щодо винесення рішення про коригування митної вартості товару №UA807000/2024/000570/2, суд зазначає наступне.
Між Позивачем (код ЄДРПОУ - 39477455, Україна) та TOP ALLIANCE SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA ( NIP 6182197364 | KRS 0001029365 | REGON 524940045, Poland) було укладено договір від 24.05.2024 року та специфікацію (додаток №3).
Відповідно до специфікації (додаток №3) від 22.08.2024 року на поставку наступного Товару:
PRЕT PLASKI 100X16_S480W_5,8 NN N/Пруток плоский розміром 100X16 сталь S480W, висота 5,8 мм, у кількості 163 тон, за ціною 3 664,5 за тонну, загальною вартістю 597 313,5 злотих.
Умова поставки: FCA Mikolow, Poland (Incoterms-2010).
Умови платежу: на протязі 30 календарних днів з дати поставки.
Код Товару 72283070.
Дата поставки до 01.10.2024 року.
Відповідно до умов вищезазначеного договору та специфікацій Продавець в особі ТОР ALLIANCE SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA ( NIP 6182197364 | KRS 0001029365 | REGON 524940045, Poland) виставив Позивачу рахунок-фактуру (інвойс) № FE 5/09/2024 року від 23.09.2024 року на постачання PRET PLASKI 100X16_S480W_5,8 NN N за ціною 3664,5 PLN за 1 тонну, у кількості 21,104 тони на загальну вартість 77 335,61 злотих.
Згідно п.2. розділу 2 “Вартість” договору поставки від 24.05.2024 року ціна Товару визначається відповідно до умов FCA Польща, відповідно до правил Інкотермс - 2010 та включає вартість завантаження Товару у Продавця, вартість сертифікації Товар, вартість упаковки та маркування. Якщо сторони не домовляться про інше в кожній окремій Специфікації.
Згідно рахунку-фактури (інвойс) № FE 5/09/2024 року від 23.09.2024 року транспортні витрати, не входили до вартості Товару.
ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) надавав послуги декларанта Товарів за договором №12/2020 від 27.04.2020 року.
Керуючись 4.2 ст. 57 МК України та ч. 4 ст. 58 МК України 27.09.2024 декларантом ФОП ОСОБА_1 - представником Позивача було заявлено митну вартість товару за 1 методом (вартість товару за договором та витрати на транспортування товару до кордону України) та подано електронну митну декларацію 24UА807200014346U8.
На підтвердження митної вартості товару Позивач надав до митного органу наступні документи:
- Договір на поставку від 24.05.2024 року;
- Додаток №1 до Договору на поставку від 24.05.2024 року;
- Додаток №3 до Договору на поставку від 24.05.2024 року;
- Додаткова угода від 01.07.2024 року до Договору на поставку від 24.05.2024 року;
- Додаткова угода від 06.06.2024 року до Договору на поставку від 24.05.2024 року;
- Пакувальний лист 23092024 від 23.09.2024 року;
- Рахунок фактура (інвойс) № FЕ 5/09/2024 від 23.09.2024 року;
- Автотранспортна накладна 2309 від 23.09.2024 року;
- Сертифікат походження товару EUR.1 №РL/МF/АS 0386422;
- Договір перевезення № 0707 від 07.07.2023 року;
- Висновок ДП “ДЕРЖЗОВНІШІНФОРМ” № 3-3/752 від 09.08.2024 року;
- Договір про надання послуг митного брокера № 12/2020 від 27.04.2020 року;
- Заявка на перевезення № 2309PL1 від 23.09.2024 року;
- Довідка про вартість перевезення №Б/Н від 24.09.2024 року;
- Рахунок про надання транспортно-експедиційних послуг № 642 від 24.09.2024 року;
- Комерційна пропозиція від 29.07.2024 року;
- Закупівельний рахунок № 4026548 від 25.07.2024 року;
- Сертифікат якості 85904642 61 від 21.08.2024 року;
- Лист відправника від 28.05.2024 року;
- Експортна ВМД відправника № 24РL335010Е1139863 від 24.09.2024 року.
Позивач зазначив митну вартість товару - 872 522,89 грн. (77335,61 (вартість товару за інвойсом)* 10,7586(курс РLN/грн.) та 40 500,00 грн. (вартість витрат на транспортування товару до кордону України), яка вираховується шляхом додавання вартості товару за інвойсом до витрат на транспортування товару до кордону України.
Митним органом було повідомлено позивача: мінімальна митна вартість подібного товару, митне оформлення якого вже здійснено, в максимально наближений термін, складає: товар 1) 1,45 ІІБО/кг. У відповідності до вимог п. 5. ст. 55 та п. 4. ст. 57 МК України, митний орган проведе процедуру консультації між митним органом та декларантом х метою обміну наявної у кожного із них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органу. Якщо Ви згодні прошу Вас повідомити митний орган.
У відповідь на запитання митного органу Позивачем було направлено лист № 2709-1/24 від 27.09.2024 року с поясненнями щодо формування митної вартості.
Митним органом в особі Харківської митниці було відмовлено декларанту ФОП ОСОБА_1 - представнику Позивача у здійсненні митного оформлення товарів відповідно до заявленої митної вартості та прийнято - Рішення про коригування митної вартості товарів UA807000/2024/000570/2 від 27.09.2024 року.
Згідно з Рішенням про коригування митної вартості UA807000/2024/000570/2 від 27.09.2024 року Харківська митниця Державної митної служби України збільшила митну вартість Товару: PRET PLASKI 100X16_S480W_5,8 NNN, що постачався позивачу згідно Договору на поставку б/н від 24.05.2024 року до 5553,9 злотих за тонну.
Як вбачається зі змісту оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів UA807000/2024/000570/2 від 27.09.2024 року, підставою для його прийняття стало наступне: 
наявні рішення про визначення митної вартості по даному підприємству; 
наданий до митного оформлення експертний висновок від 07.08.2024 № 3-3/752 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою підтвердження заявленої митної вартості товарів, в зв`язку з тим, що висновок має виключно інформаційний характер, та дійсний до 10.09.2024 року;
декларантом надана експортна декларація № 24PL335010E1139863, без перекладу згідно ст. 254 МК України; 
відсутній прайс-лист, калькуляція виробника товару;
в митній декларації країни відправлення під кодом 9610 № 24PL335010E1139863 в якій зазначена вартість 78670 PLN, але у МД зазначена фактурна вартість на рівні 77335,61 PLN, тобто не враховані всі складові митної вартості;
відповідно до CMR №2309 вона була складена (гр. №21 KALISZ 23.09.2024), в також гр. № 22 CMR №2309, зазначено підпис та штамп відправника (Kalisz, ul. Zielona, 12, numer REGON: 524940045 NIP:6182197364, KRS 0001029365, Poland), але виходячи з умов поставки FCA MIKOLOW, вбачається не включення транспортних витрат, тобто не враховані всі складові митної вартості на маршруті KALISZ – MIKOLOW;
а також у зв`язку з неможливістю надати декларантом всі витребувані документи, передбачені п. 3 ст. 53 МК України;
не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари;
не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на подібні товари;
не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні та подібні товарів, які продаються на митній території України у незмінному стані; 
відсутні дані щодо витрат на виплату комісійних винагород, звичайних надбавок на прибуток та загальних витрат з продажем на митній території України;
відсутні дані щодо витрат понесених в Україні на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування;
не надано декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація та документи, які мали вплив на процес формування ціни товару - на матеріал та витрат, понесених виробником у зв`язку з виробництвом товарів, витрат на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування, транспортування до місця перетинання митного кордону України, прибутку що одержав експортер у результаті поставки товару.
а також в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів передбачених п. 3 ст. 53 МК України, та відмовою декларанта надати додаткові документи щодо митної вартості. 2) не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари; 3) не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на подібні товари; 4) не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація;- щодо ідентичних та подібних товарів які продаються на митній території України в незмінному виді; - відсутні дані щодо витрат комісійних винагород, звичайних надбавок на прибуток та загальних витрат у зв`язку з продажем на митній території України; відсутні дані щодо витрат понесених в Україні на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування 5) не надання декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація та документи, які мали вплив на процес формування ціни товару; на матеріал та витрат, понесених виробником в зв`язку з виробництвом товарів; витрат на завантаження, вивантаження, страхування, транспортування до місця перетинання митного кордону України; - прибутку, що одержує експортер у результаті поставки в Україну.
З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз даних АСМО Інспектор та ЄАІС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості подібних товарів у максимальній наближений до митного оформлення час становить: тов.№1-1,45 USD/кг. Враховуючи вищезазначене, митну вартість товару скориговано до цього рівня. Джерелом інформації для даного Рішення по товару є наявна у митного органу цінова інформація щодо раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях: товарі) №UA806040/2024/1494 від 17.06.2024 (тов.3) код товару УКТ ЗЕД 7228307000, умови поставки FCA, виробник: CMC Poland Sp. z.o.o..
При прийнятті даного Рішення застосовані методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України.
На підставі рішення про коригування митної вартості товару, Відповідачем також видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA807200/2024/000686.
Позивач не погодився із завищенням митної вартості і звернувся до Відповідача з проханням про випуск товару у вільний обіг під гарантійні зобов`язання згідно із ч. 7 ст. 55 МК України. Відповідно до ч. 7 ст. 55 МК України Позивач надав митному органу нову митну декларацію № 24UA807200014417U0 та додатково сплатив ПДВ у розмірі 77697,47 грн. (відповідно до гр. 47 митної декларації, СП 55).
Відповідач здійснив митне оформлення товару з відміткою в гр. 48 митної декларації “відстрочення платежів до 25.12.2024 р.”.
Керуючись ч. 8 ст. 55 МКУ, якою передбачено, що протягом 80 днів з дня випуску товарів декларант або уповноважена ним особа може надати митному органу додаткові документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товарів, що декларуються, Позивач звернувся до митного органу з заявою № 2711/24 від 27.11.2024 року з проханням скасувати рішення про коригування митної вартості товару. 
Разом зі зверненням Позивач надав митному органу додаткові документи, а саме:
- Копія договору від 24.05.2024 року, специфікація (додаток 3) додаткової угоди від 06.06.2024 року, додаткової угоди від 01.07.2024 року;
- Копія ухвал по справам № 520/23857/24 та № 520/29287/24;
- Копія висновку ДП “ДЕРЖЗОВНІШІНФОРМ” № 3-3/823 від 30.08.2024 року;
- Копія платіжного документа від 08.11.2024 року яким ТОВ “ВП ПРОМКОМПЛЕКТ” сплатило TOP ALLIANCE SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA.
- Копія: Договору перевезення вантажу № 0707 від 07.07.2023 року, Довідки про транспортні витрати № б/н від 24.09.2024 року, Рахунку-фактури № 642 від 24.09.2024 року, Акту надання послуг № 642 від 27.09.2024 року, платіжної інструкції № 2364 від 01.10.2024 року.
- Копія перекладу митної декларації країни відправлення № 24PL335010E1139863 від 24.09.2024;
- Копія документа “підтвердження експорту” який додається до митній декларації країни відправлення № 24PL335010E1139863 від 24.09.2024; з перекладом;
- Копія Листу пропозиції стосовно вартості товарів які Продавець пропонував Покупцю від 01.06.2024 року та від 29.07.2024 року;
- Копія картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2024/000686;
- Копія рішення Харківської митниці Державної митної служби України № UA807000/2024/000570/2 від 27.09.2024 року про коригування митної вартості товарів;
У відповідь на звернення Позивача щодо перегляду рішення про коригування митної вартості Відповідачем надіслано лист від 05.12.2024 року - відмова в скасуванні рішення про коригування митної вартості.
Не погоджуючись із вищевказаними рішеннями про коригування митної вартості товарів та картками відмови в прийнятті електронних митних декларацій, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що рішення відповідача є неправомірними, оскільки позивачем до митного оформлення надано всі необхідні документи, які підтверджують правомірність та обґрунтованість застосування ним першого методу визначення митної вартості товару.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно із ч. 1 ст. 246 Митного кодексу України, метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.
Відповідно до ч. 1 ст. 248 Митного кодексу України, митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.
Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи (ч. 1 ст. 257 Митного кодексу України).
Статтею 264 Митного кодексу України встановлено, що відмова органу доходів і зборів у прийнятті митної декларації повинна бути вмотивованою, а про причини відмови має бути письмово повідомлено декларанта; орган доходів і зборів відмовляє у прийнятті митної декларації виключно з таких підстав: митна декларація не містить усіх відомостей або подана без документів, передбачених статтею 335 цього Кодексу; електронна митна декларація не містить встановлених законодавством обов`язкових реквізитів; митну декларацію подано з порушенням інших вимог, встановлених цим Кодексом; у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою органу доходів і зборів заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Згідно із ч. 3 ст. 318 Митного кодексу України, митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.
Відповідно до частині 1 статті 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Частиною 1 статті 51 МК України передбачено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.
Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню (частина друга статті 52 МК України).
Згідно з ч. ч. 4, 5, п. 5 ст.10 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.
Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
При визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті - витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;
Відповідно до статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:
1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;
2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;
3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);
4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;
5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;
6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;
8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 МК України).
Як визначено у частині третій статті 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи відповідно до переліку, наведеного в даній нормі.
Відповідно до частин першої - третьої статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
Згідно з частинами шостою та сьомою вказаної статті МК України, орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Відповідно до частини першої статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Положеннями частин другої та третьої статті 57 МК України визначено, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
За приписами частини восьмої статті 57 МК України, у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Верховний Суд неодноразово у своїх рішеннях (постанови від 19 лютого 2019 року у справі № 804/1316/16, від 12 березня 2019 року у справі № 826/2313/16, від 27 березня 2020 року у справі № 540/2605/18, від 06 травня 2020 року у справі № 140/1713/19, від 25 листопада 2020 року у справі № 1.380.2019.001657, від 15 квітня 2021 року у справі № 804/14964/15) звертав увагу на те, що обов`язок довести задекларовану митну вартість товару лежить на декларанті. Декларант при митному оформленні імпортованого товару зобов`язаний надати документи за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України. Митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковим, оскільки саме з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти подальших дій, спрямованих на визначення дійсної митної вартості товарів.
Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
Необхідність витребовування додаткових документів передусім є способом упевнитися у тому, що декларант правильно визначив митну вартість.
Водночас повноваження контролюючого органу витребовувати додаткові документи стосується тільки тих документів, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всіх, які передбачені статтею 53 МК України. Не надання декларантом витребовуваних контролюючим органом документів може бути підставою для коригування митної вартості у випадку, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують об`єктивних сумнів щодо достовірності наданої декларантом інформації.
Неподання декларантом документів, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 МК України, не тягне для нього безумовних негативних правових наслідків. Неподання таких документів може тягнути за собою відмову в митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю та, відповідно, коригування митної вартості товарів лише в тому разі, коли у митниці будуть обґрунтовані підстави вважати, що таке неподання зумовило неповноту та/або недостовірність відомостей про митну вартість (постанова Верховного Суду від 20 березня 2020 року у справі № 480/4423/18).
Отже, у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару.
Аналогічне правозастосування викладене у постанові Верховного суду від 08 серпня 2025 року у справі № 460/164/24.
Колегія суддів зазначає, що можливість надання декларантом додаткових документів на підтвердження правомірності визначення митної вартості товарів за першим методом прямо залежить від чіткого визначення Митницею конкретних обставин, які викликали у неї сумніви у достовірності задекларованої митної вартості, а тому недотримання цих умов свідчить про порушення ним критеріїв правомірності рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, які закріплені у частині другій статті 2 КАС України.
Аналогічне правозастосування викладене у постановах від 25 лютого 2020 року у справі № 260/718/19, від 08 лютого 2020 року у справі № 825/648/17 та ін.
Також, колегія суддів звертає увагу , що в разі здійснення коригування митної вартості за резервним методом, у рішенні про коригування митний орган поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо; також у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні (пункт 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 р. № 598).
Відповідно до абзаців 4 та 5 правил заповнення графи 33 визначено, що посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.
Тобто, вимоги вказаних статей зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів. 
У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.
 Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, контролюючий орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.
Аналогічне правозастосування викладене у постановах від 25 лютого 2020 року у справі №260/718/19, від 08 лютого 2020 року у справі №825/648/17, від 26.05.2022 у справі №560/355/19, від 17.01.2022 р. у справі № 520/2000/19.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що митний орган не надав доказів на підтвердження тієї обставини, що позивачем у деклараціях митної вартості зазначено не всі складові числового значення митної вартості, неправильно здійснено розрахунок, внесено недостовірні або неточні відомості, або у наданих документах містяться розбіжності, ознаки підробки або не всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості задекларованих товарів.
Сама по собі різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, ще не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів.
Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за резервним методами.
Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладені в постанові Верховного Суду від 05.05.2022 р. у справі № 2040/6019/18, від 20.06.2023 р. у справі № 1.380.2019.006247.
Колегія суддів зазначає, що основними документами, які підтверджують митну вартість товару, є зовнішньоекономічний договір (контракт), рахунок-фактура (інвойс), якщо рахунок сплачено, то банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару. Вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, не передбачені Митним кодексом України (ст. 53) заборонено.
Аналогічна позиція викладена Верховним Судом у постанові від 05 березня 2019 року по справі № 815/5791/17.
Так, з матеріалів справи вбачається, що для митного оформлення позивачем були надані посадовим особам відповідача документи, які відображені вище.
При декларуванні товарів позивач визначив їх митну вартість виходячи саме з умов Контракту.
Також, матеріали справи свідчать , що позивач на отриманий запит митниці направив лист з інформацією та поясненнями стосовно запитаної інформації та поставки товару.
У ході судового розгляду судом апеляційної інстанції встановлено, що рішення митного органу про коригування митної вартості прийнято з огляду на невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, не надано всіх витребуваних додаткових документів.
Отже, надаючи оцінку підставам, що покладені в основу оскаржуваного рішення, колегія суддів зазначає наступне.
Щодо оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товару № UA807000/2024/000546/2, суд зазначає наступне.
Щодо посилань митного органу на те, що були відсутні каталоги, загальні справжні прейскуранти (прайс-листи) від виробника товару, суд зазначає, наступне.
Так, Верховним Судом зроблено висновок у постанові від 08.12.2022 року у справі № 420/2792/19, що прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. При цьому, прайс-лист є документом довільної форми й чинне законодавство не встановлює вимог до форми та змісту прайс-листів, які можуть оформлюватись не лише виробником товару, а й продавцем у довільній формі на власний розсуд; наявність же чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, інформації щодо умов поставки, лише сама по собі не може свідчити про заниження митної вартості товарів.
Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2020 р. у справі № 810/690/17 зазначив, що посилання контролюючого органу на те, що наданий прайс-лист не можна вважати ні прайс-листом, ні комерційною пропозицією, оскільки виданий особі, що жодним чином не фігурує ні в одному документі та відповідно до загальноприйнятої практики не містить відомостей, яких достатньо будь-якому покупцю для отримання інформації щодо умов продажу товару, а саме умови платежу, термін поставки, характер тари та упаковки дата його складання, або ж число, з якого дані ціни вводяться в дію, термін дії, суди також обґрунтовано не взяли до уваги з огляду на те, що по - перше, не є основним документом відповідно до частини другої    статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по - друге, прайс-лис - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по - третє, жодним нормативним актом, в тому числі і міжнародним, не встановлено вимоги до форми та змісту прайс-листів, тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатись на неповноту чи обмеженість його відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару.
Верховний Суд у постанові від 02.06.2022 року у справі № 460/2674/20 щодо доводів митниці про те, що долучений декларантом документ прейскурант (прайс-лист) виробника товарів складений не для широкого кола осіб та не містить терміну дії, у зв`язку з чим витребував додаткові документи, зазначив, що суд першої інстанції обґрунтовано відхилив, з оглядуна наступне: термін дії прайс-листа не є обов`язковим реквізитом такого виду документу, а тому може у ньому не зазначатися; продавець самостійно визначає ціни для своїх контрагентів, що є однією з базових основ забезпечення свободи підприємницької діяльності.
Також, Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2020 року справі № 810/690/17 вказав, що прайс-лист: по-перше, не є основним документом відповідно до частини другої    статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по-друге, прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по-третє, жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс - листів. Тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей як на підставу для коригування митної вартості товару.
Таким чином, каталог, прайс-лист є додатковим документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару.
Щодо посилань митного органу на те, що відсутній переклад митної декларації країни відправлення 24PL335010E1088275 від 10.09.2024, що суперечить вимогам ст. 254 МК України, суд зазначає наступне.
Згідно з ч. 3 ст. 57 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:
1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;
2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);
3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);
4) виписку з бухгалтерської документації;
5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;
6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;
7) копію митної декларації країни відправлення;
8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Отже, копія митної декларації країни відправлення є додатковим документом, що подається (за наявності) декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товарів, і має бути оформлена відповідно до чинного законодавства країни.
В постанові від 20.09.2023 року у справі №815/6805/17 (касаційне провадження №К/9901/53456/18) Верховний Суд зробив висновок, що перелік основних документів, які підтверджують митну вартість товарів, наведений у статті 53 МК України і в ньому відсутній такий документ, як “експортна декларація країни відправлення”. Такий документ може бути поданий для митного оформлення, але лише в якості додаткового, у тому випадку, якщо виникає необхідність в уточненні показників основних документів.
Крім того, згідно висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 20 вересня 2023 року у справі №815/6805/17 (касаційне провадження № К/9901/53456/18 ): “Крім того, перелік основних документів, які підтверджують митну вартість товарів, наведений у статті 53 МК України і в ньому відсутній такий документ, як “експортна декларація країни відправлення”.
Оскільки копія митної декларації країни відправлення є додатковим документом, у митного органу відсутня необхідність співставляти дані митних декларацій країни відправлення з інформацією щодо вартості товару, зазначено в ЕМД та таке співставлення не може впливати на визначення митної вартості товару.
Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.
Щодо посилань митного органу на те, що відсутні банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг, що суперечить вимогам Наказу МФУ від 24.05.2012 №599 “Про затвердження Форми декларації митної вартості та Правил її заповнення”, суд зазначає наступне.
01.11.2024 року ТОВ “ВП ПРОМКОМПЛЕКТ” сплатило TOP ALLIANCE SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA суму за договором.
Перевезення Товару відбувалось на підставі окремого договору № 0612 від 06.12.2023 року.
Тобто організація перевезення та оплата перевезення здійснювалась за рахунок Покупця. 
За надання послуг перевезення Експедитор виставив рахунок-фактура за транспортні послуги що до перевезення №10.09-5307 від 10.09.2024 року. 
Договір про транспортне експедирування № 0707 від 07.07.2023 року, Довідка про транспортні витрати що до вартості перевезення №б/н від 29.05.2024 року, Рахунок-фактура за транспортні послуги що до перевезення №379 від 29.05.2024 року 
Копія Договору перевезення вантажу № 0612 від 06.12.2023 року, Довідка про транспортні витрати № 10.09-5307 від 10.09.2024 року, Рахунок-фактура № 10.09-5307 від 10.09.2024 року, Акт надання послуг № 17.09-5307 від 17.09.2024 року та платіжна інструкція № 2225 від 18.09.2024 року були надані митним органам.
Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.
Щодо посилань митного органу на те, що відсутня калькуляція транспортних витрат, що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту, що суперечить вимогам Наказу МФУ від 24.05.2012 №599 “Про затвердження Форми декларації митної вартості та Правил її заповнення”, суд зазначає наступне.
Згідно ч. 2. статті 53 МК України, такий документ як “рахунок на оплату транспортних послуг що містить інформацію, щодо відстані в кілометрах, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту ” не передбачено.
Пунктом 6 частини 2 статті 53 МК України передбачено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.
Отже, рахунок на оплату транспортних послуг є документом, який відповідає вимогам  та підтверджує митну вартість.
Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.
Щодо посилань митного органу на те, що наданий до митного оформлення експертний висновок від 09.08.2024 №3-3/752 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, в зв`язку з тим, що висновок має виключно інформаційний характер, та видано на попередні комерційні документи (інвойси, специфікації), суд зазначає наступне.
У спірних рішеннях відповідачем зазначено, що наданий до митного оформлення висновок експерта взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України “Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночнудіяльність в Україні” від 12.07.2001 р. № 2658- ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 “Загальні засади оцінки майна та майнових прав”, затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами.
Так, відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, встановлюються в інвойсах № NTL-FTL20240402 від 02.04.2024 року, № NTL-FTL20240527/1 від 27.05.2024 року, № NTL-FTL20240527/2 від 27.05.2024 року.
При цьому, Верховний Суд у постанові від 25.08.2023 по справі № 826/3098/16 зазначив, що висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини є додатковими документами, що подаються декларантом на вимогу митного органу у випадку виникнення сумнівів у правильності задекларованої митної вартості товарів, однак сама по собі наявність або відсутність таких висновків чи інформації не може бути підставою для сумнівів у задекларованій митній вартості товарів за умови подання декларантом усіх наявних та підтверджуючих заявлену митну вартість документів, визначених частиною другою статті 53 МК України.
Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.
Щодо посилань митного органу на те, що декларантом надано Сертифікат якості №85904642 617655E670 на вагу відмінну від ваги, що вказана в декларації, суд зазначає наступне.
Частина друга стаття 53 МК України називає перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження митної вартості товару та обраного методу її визначення.
Суд звертає увагу, що згідно із приписами частинами 2 статті 53 МК України до таких документів належать наступні: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Поряд з цим, слід звернути увагу на те, що законодавець називаючи перелік документів у пунктах 4, 8 користується сполучником “якщо”, а в пункті 5, послуговується словосполученням “за наявності”.
Використання такої лінгвістично-синтаксичної конструкції покликане наголосити на необов`язковості таких документів за певних обставин або ж навпаки - обов`язковості. 
Таким чином суд приходить до висновку, що законодавцем не віднесено документ - Сертифікат якості до обовязкових документів, які беззаперечено використовуються для визначення вартісних показників транспортування товару.
Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.
Щодо посилань митного органу на те, що згідно умов зовнішньоекономічного договору від 24.05.2024 №Б/Н розділу 2 “вартість” п.1 “загальна остаточна сума договору складає суму всіх специфікацій, при цьому сума договору не повинна перевищувати 500 000 PLN (польський злотих), але в специфікації від 24.05.2024 вартість поставляємого товару складає 520 359 PLN (польський злотих), суд зазначає наступне.
Сума договору не домінуючою та не змінною складовою визначення митної вартості, згідно умов договору загальна сума складається з специфікації, Разом з цим окреслена відмінність врахована позивачем під час процедури митного декларування.
Крім того митним органом не зазначається про конкретне порушення в даному випадку конкретної норми законодавства.
Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.
Щодо посилань митного органу на те, що декларантом не надано жодної інформації щодо навантажувально розвантажувальних робіт, за умовами поставки FCA ці витрати повинні включатися до вартості товару, але дана складова митної вартості не була врахована, суд зазначає наступне.
FCA (...namedplace) англ. Free Carrier, або Вільний перевізник (...назва місця) - термін Інкотермс 2010, який означає, що продавець доставить вантаж, який пройшов митне очищення, зазначеному покупцем перевізнику до названого місця.
Матеріалами справи підтверджено транспортні витрати, а саме: Копія Договору перевезення вантажу № 0612 від 06.12.2023 року, Довідка про транспортні витрати № 10.09-5307 від 10.09.2024 року; Рахунок-фактура № 10.09-5307 від 10.09.2024 року; Акт надання послуг № 17.09-5307 від 17.09.2024 року та платіжна інструкція № 2225 від 18.09.2024 року.
Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.
Щодо оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товару № UA807000/2024/000545/2, суд зазначає наступне.
Щодо посилань митного органу на те, що до переліку документів, що подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості, визначених ч. 3 ст. 53 МК України входять каталоги, специфікації, загальні прейскуранти (прайс-листи) виробника товару. Однак декларантом, на момент подання декларації до митного контролю та митного оформлення не було надано цінової інформації щодо вартості товару, ані калькуляції, ані прайс-листу від виробника товару, суд зазначає наступне.
Так, Верховним Судом зроблено висновок у постанові від 08.12.2022 року у справі № 420/2792/19, що прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. При цьому, прайс-лист є документом довільної форми й чинне законодавство не встановлює вимог до форми та змісту прайс-листів, які можуть оформлюватись не лише виробником товару, а й продавцем у довільній формі на власний розсуд; наявність же чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, інформації щодо умов поставки, лише сама по собі не може свідчити про заниження митної вартості товарів.
Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2020 р. у справі № 810/690/17 зазначив, що посилання контролюючого органу на те, що наданий прайс-лист не можна вважати ні прайс-листом, ні комерційною пропозицією, оскільки виданий особі, що жодним чином не фігурує ні в одному документі та відповідно до загальноприйнятої практики не містить відомостей, яких достатньо будь-якому покупцю для отримання інформації щодо умов продажу товару, а саме умови платежу, термін поставки, характер тари та упаковки дата його складання, або ж число, з якого дані ціни вводяться в дію, термін дії, суди також обґрунтовано не взяли до уваги з огляду на те, що по - перше, не є основним документом відповідно до частини другої    статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по - друге, прайс-лис - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по - третє, жодним нормативним актом, в тому числі і міжнародним, не встановлено вимоги до форми та змісту прайс-листів, тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатись на неповноту чи обмеженість його відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару.
Верховний Суд у постанові від 02.06.2022 року у справі № 460/2674/20 щодо доводів митниці про те, що долучений декларантом документ прейскурант (прайс-лист) виробника товарів складений не для широкого кола осіб та не містить терміну дії, у зв`язку з чим витребував додаткові документи, зазначив, що суд першої інстанції обґрунтовано відхилив, з оглядуна наступне: термін дії прайс-листа не є обов`язковим реквізитом такого виду документу, а тому може у ньому не зазначатися; продавець самостійно визначає ціни для своїх контрагентів, що є однією з базових основ забезпечення свободи підприємницької діяльності.
Також, Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2020 року справі № 810/690/17 вказав, що прайс-лист: по-перше, не є основним документом відповідно до частини другої    статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по-друге, прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по-третє, жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс - листів. Тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей як на підставу для коригування митної вартості товару.
Таким чином, прайс-лист є додатковим документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару.
Щодо посилань митного органу на те, що на підставі п. 7 ч. 3 ст. 53 МК України, якщо документи, які декларант надав до митного контролю та митного оформлення містять розбіжності, або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант, на вимогу митного органу, надає додаткові документи, це і стосується копії митної декларації країни відправлення, суд зазначає наступне.
Згідно з ч. 3 ст. 57 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:
1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;
2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);
3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);
4) виписку з бухгалтерської документації;
5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;
6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;
7) копію митної декларації країни відправлення;
8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Отже, копія митної декларації країни відправлення є додатковим документом, що подається (за наявності) декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товарів, і має бути оформлена відповідно до чинного законодавства країни.
В постанові від 20.09.2023 року у справі №815/6805/17 (касаційне провадження №К/9901/53456/18) Верховний Суд зробив висновок, що перелік основних документів, які підтверджують митну вартість товарів, наведений у статті 53 МК України і в ньому відсутній такий документ, як “експортна декларація країни відправлення”. Такий документ може бути поданий для митного оформлення, але лише в якості додаткового, у тому випадку, якщо виникає необхідність в уточненні показників основних документів.
Крім того, згідно висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 20 вересня 2023 року у справі №815/6805/17 (касаційне провадження № К/9901/53456/18 ): “Крім того, перелік основних документів, які підтверджують митну вартість товарів, наведений у статті 53 МК України і в ньому відсутній такий документ, як “експортна декларація країни відправлення”.
Оскільки копія митної декларації країни відправлення є додатковим документом, у митного органу відсутня необхідність співставляти дані митних декларацій країни відправлення з інформацією щодо вартості товару, зазначено в ЕМД та таке співставлення не може впливати на визначення митної вартості товару.
Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.
Щодо посилань митного органу на те, що відсутній банківській платіжний документ, що підтверджує факт оплати трансортно-експедиційних послуг, відповідно рахунку на транспортні послуги від 12.09.2024 №624 та відсутній банківській платіжний документ, що підтверджує факт оплати трансортно-експедиційних послуг, відповідно рахунку на транспортні послуги від 12.09.2024 №624, суд зазначає наступне.
З боку позивача подана заява № 2011/24 від 20.11.2024 додатком до якої були Договір перевезення вантажу № 0707 від 07.07.2023 року, Довідка про транспортні витрати №б/н 12.09.2024 року, Акт надання послуг № 624 від 17.09.2024 року, платіжна інструкція №2478 від 17.09.2024 року на суму 77000,00 грн..
Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.
Щодо посилань митного органу на те, що відсутня калькуляція транспортних витрат, що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту, що суперечить вимогам Наказу МФУ від 24.05.2012 №599 “Про затвердження Форми декларації митної вартості та Правил її заповнення”, суд зазначає наступне.
Згідно ч. 2. статті 53 МК України, такий документ як “рахунок на оплату транспортних послуг що містить інформацію, щодо відстані в кілометрах, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту ” не передбачено.
Пунктом 6 частини 2 статті 53 МК України передбачено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.
Отже, рахунок на оплату транспортних послуг є документом, який відповідає вимогам  та підтверджує митну вартість.
Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.
Щодо посилань митного органу на те, що сертифікат якості №85904642 617654E670 містить інформацію щодо вагових показників товару, що відрізняється від інформації, зазначеної в МД, наданій до митного оформлення, суд зазначає наступне.
Частина друга стаття 53 МК України називає перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження митної вартості товару та обраного методу її визначення.
Суд звертає увагу, що згідно із приписами частинами 2 статті 53 МК України до таких документів належать наступні: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Поряд з цим, слід звернути увагу на те, що законодавець називаючи перелік документів у пунктах 4, 8 користується сполучником “якщо”, а в пункті 5, послуговується словосполученням “за наявності”.
Використання такої лінгвістично-синтаксичної конструкції покликане наголосити на необов`язковості таких документів за певних обставин або ж навпаки - обов`язковості. 
Таким чином суд приходить до висновку, що законодавцем не віднесено документ - Сертифікат якості до обов`язкових документів, які беззаперечно використовуються для визначення вартісних показників транспортування товару.
Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.
Щодо посилань митного органу на те, що декларантом додатково не надано будь-яких роз`яснень щодо правильності розподілу транспортних витрат: в наданому рахунок на оплату від 12.09.2024 №624 відсутня інформація щодо вартості винагороди експедитора за межами митної території України, що не відповідає п.п.8 п. 29 Наказу Міністерства транспорту України від 05.02.2001 №65 та інформації, зазначеної в листі Державної фіскальної служби України від 15.03.2016 №5591/6/99-99-19-03-02-15, суд зазначає наступне.
Частина друга стаття 53 МК України називає перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження митної вартості товару та обраного методу її визначення.
Суд звертає увагу, що згідно із приписами частинами 2 статті 53 МК України до таких документів належать наступні: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Поряд з цим, слід звернути увагу на те, що законодавець називаючи перелік документів у пунктах 4, 8 користується сполучником “якщо”, а в пункті 5, послуговується словосполученням “за наявності”.
Використання такої лінгвістично-синтаксичної конструкції покликане наголосити на необов`язковості таких документів за певних обставин або ж навпаки - обов`язковості. 
Таким чином суд приходить до висновку, що законодавцем не віднесено документ – “роз`яснення щодо правильності розподілу транспортних витрат” до обов`язкових документів, які беззаперечно використовуються для визначення вартісних показників транспортування товару.
Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.
Щодо посилань митного органу на те, що декларантом не надано жодної інформації щодо навантажувально розвантажувальних робіт, за умовами поставки FCA ці витрати повинні включатися до вартості товару, але дана складова митної вартості не була врахована, суд зазначає наступне.
FCA (...namedplace) англ. Free Carrier, або Вільний перевізник (...назва місця) - термін Інкотермс 2010, який означає, що продавець доставить вантаж, який пройшов митне очищення, зазначеному покупцем перевізнику до названого місця.
Матеріалами справи підтверджено транспортні витрати, а саме: Договір перевезення вантажу № 0707 від 07.07.2023 року, Довідка про транспортні витрати №б/н 12.09.2024 року, Акт надання послуг № 624 від 17.09.2024 року, платіжна інструкція №2478 від 17.09.2024 року на суму 77000,00 грн..
Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.
Щодо посилань митного органу на те, що у додатково надісланому листі від 16.09.2024 №1609/24 зазначено, що до митного оформлення надано висновок ДП “Держзовнішінформ” від 30.08.2024 №3-3/823, але до митного оформлення надано висновок ДП “Держзовнішінформ” від 09.08.2024 ДЗІ №3-3/752, зовсім на іншу партію товару та термії дії якого вже сплив, суд зазначає наступне.
При цьому, Верховний Суд у постанові від 25.08.2023 по справі № 826/3098/16 зазначив, що висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини є додатковими документами, що подаються декларантом на вимогу митного органу у випадку виникнення сумнівів у правильності задекларованої митної вартості товарів, однак сама по собі наявність або відсутність таких висновків чи інформації не може бути підставою для сумнівів у задекларованій митній вартості товарів за умови подання декларантом усіх наявних та підтверджуючих заявлену митну вартість документів, визначених частиною другою статті 53 МК України.
Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.
Щодо оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товару № UA807000/2024/000567/2, суд зазначає наступне.
Щодо посилань митного органу на те, що відсутні каталоги, загальні справжні прейскуранти (прайс-листи) від виробника товару, суд зазначає наступне.
Так, Верховним Судом зроблено висновок у постанові від 08.12.2022 року у справі № 420/2792/19, що прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. При цьому, прайс-лист є документом довільної форми й чинне законодавство не встановлює вимог до форми та змісту прайс-листів, які можуть оформлюватись не лише виробником товару, а й продавцем у довільній формі на власний розсуд; наявність же чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, інформації щодо умов поставки, лише сама по собі не може свідчити про заниження митної вартості товарів.
Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2020 р. у справі № 810/690/17 зазначив, що посилання контролюючого органу на те, що наданий прайс-лист не можна вважати ні прайс-листом, ні комерційною пропозицією, оскільки виданий особі, що жодним чином не фігурує ні в одному документі та відповідно до загальноприйнятої практики не містить відомостей, яких достатньо будь-якому покупцю для отримання інформації щодо умов продажу товару, а саме умови платежу, термін поставки, характер тари та упаковки дата його складання, або ж число, з якого дані ціни вводяться в дію, термін дії, суди також обґрунтовано не взяли до уваги з огляду на те, що по - перше, не є основним документом відповідно до частини другої    статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по - друге, прайс-лис - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по - третє, жодним нормативним актом, в тому числі і міжнародним, не встановлено вимоги до форми та змісту прайс-листів, тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатись на неповноту чи обмеженість його відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару.
Верховний Суд у постанові від 02.06.2022 року у справі № 460/2674/20 щодо доводів митниці про те, що долучений декларантом документ прейскурант (прайс-лист) виробника товарів складений не для широкого кола осіб та не містить терміну дії, у зв`язку з чим витребував додаткові документи, зазначив, що суд першої інстанції обґрунтовано відхилив, з оглядуна наступне: термін дії прайс-листа не є обов`язковим реквізитом такого виду документу, а тому може у ньому не зазначатися; продавець самостійно визначає ціни для своїх контрагентів, що є однією з базових основ забезпечення свободи підприємницької діяльності.
Також, Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2020 року справі № 810/690/17 вказав, що прайс-лист: по-перше, не є основним документом відповідно до частини другої    статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по-друге, прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по-третє, жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс - листів. Тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей як на підставу для коригування митної вартості товару.
Таким чином, прайс-лист є додатковим документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару.
Щодо посилань митного органу на те, що декларантом надана експортна декларація, №24PL335010E1128117 без перекладу згідно ст. 254 МК України, суд зазначає наступне.
Згідно з ч. 3 ст. 57 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:
1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;
2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);
3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);
4) виписку з бухгалтерської документації;
5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;
6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;
7) копію митної декларації країни відправлення;
8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Отже, копія митної декларації країни відправлення є додатковим документом, що подається (за наявності) декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товарів, і має бути оформлена відповідно до чинного законодавства країни.
В постанові від 20.09.2023 року у справі №815/6805/17 (касаційне провадження №К/9901/53456/18) Верховний Суд зробив висновок, що перелік основних документів, які підтверджують митну вартість товарів, наведений у статті 53 МК України і в ньому відсутній такий документ, як “експортна декларація країни відправлення”. Такий документ може бути поданий для митного оформлення, але лише в якості додаткового, у тому випадку, якщо виникає необхідність в уточненні показників основних документів.
Крім того, згідно висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 20 вересня 2023 року у справі №815/6805/17 (касаційне провадження № К/9901/53456/18 ): “Крім того, перелік основних документів, які підтверджують митну вартість товарів, наведений у статті 53 МК України і в ньому відсутній такий документ, як “експортна декларація країни відправлення”.
Оскільки копія митної декларації країни відправлення є додатковим документом, у митного органу відсутня необхідність співставляти дані митних декларацій країни відправлення з інформацією щодо вартості товару, зазначено в ЕМД та таке співставлення не може впливати на визначення митної вартості товару.
Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.
Щодо посилань митного органу на те, що відсутні підтвердження транспортних витрат, суд зазначає наступне.
Матеріалами справи підтверджено транспортні витрати, а саме: Договору перевезення вантажу № 0612 від 06.12.2023 року, Довідки про транспортні витрати № 19.09-2184 від 19.09.2024 року, Рахунку-фактури № 19.09-2184 від 19.09.2024 року Акту надання послуг № 30.09-2184 від 30.09.2024 року та платіжної інструкції № 2369 від 01.10.2024 року..
Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.
Щодо оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товару № UA807000/2024/000570/2, суд зазначає наступне.
Щодо посилань митного органу на те, що наданий до митного оформлення експертний висновок від 07.08.2024 №3-3/752 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, в зв`язку з тим, що висновок має виключно інформаційний характер, та дійсний до 10.09.2024, суд зазначає наступне.
При цьому, Верховний Суд у постанові від 25.08.2023 по справі № 826/3098/16 зазначив, що висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини є додатковими документами, що подаються декларантом на вимогу митного органу у випадку виникнення сумнівів у правильності задекларованої митної вартості товарів, однак сама по собі наявність або відсутність таких висновків чи інформації не може бути підставою для сумнівів у задекларованій митній вартості товарів за умови подання декларантом усіх наявних та підтверджуючих заявлену митну вартість документів, визначених частиною другою статті 53 МК України.
Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.
Щодо посилань митного органу на те, що декларантом надана експортна декларація, №24PL335010E1139863 без перекладу згідно ст. 254 МК України, суд зазначає наступне.
Згідно з ч. 3 ст. 57 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:
1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;
2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);
3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);
4) виписку з бухгалтерської документації;
5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;
6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;
7) копію митної декларації країни відправлення;
8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Отже, копія митної декларації країни відправлення є додатковим документом, що подається (за наявності) декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товарів, і має бути оформлена відповідно до чинного законодавства країни.
В постанові від 20.09.2023 року у справі №815/6805/17 (касаційне провадження №К/9901/53456/18) Верховний Суд зробив висновок, що перелік основних документів, які підтверджують митну вартість товарів, наведений у статті 53 МК України і в ньому відсутній такий документ, як “експортна декларація країни відправлення”. Такий документ може бути поданий для митного оформлення, але лише в якості додаткового, у тому випадку, якщо виникає необхідність в уточненні показників основних документів.
Крім того, згідно висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 20 вересня 2023 року у справі №815/6805/17 (касаційне провадження № К/9901/53456/18 ): “Крім того, перелік основних документів, які підтверджують митну вартість товарів, наведений у статті 53 МК України і в ньому відсутній такий документ, як “експортна декларація країни відправлення”.
Оскільки копія митної декларації країни відправлення є додатковим документом, у митного органу відсутня необхідність співставляти дані митних декларацій країни відправлення з інформацією щодо вартості товару, зазначено в ЕМД та таке співставлення не може впливати на визначення митної вартості товару.
Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.
Щодо посилань митного органу на те, що відсутній прайс-лист, калькуляція виробника товару, суд зазначає наступне.
Так, Верховним Судом зроблено висновок у постанові від 08.12.2022 року у справі № 420/2792/19, що прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. При цьому, прайс-лист є документом довільної форми й чинне законодавство не встановлює вимог до форми та змісту прайс-листів, які можуть оформлюватись не лише виробником товару, а й продавцем у довільній формі на власний розсуд; наявність же чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, інформації щодо умов поставки, лише сама по собі не може свідчити про заниження митної вартості товарів.
Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2020 р. у справі № 810/690/17 зазначив, що посилання контролюючого органу на те, що наданий прайс-лист не можна вважати ні прайс-листом, ні комерційною пропозицією, оскільки виданий особі, що жодним чином не фігурує ні в одному документі та відповідно до загальноприйнятої практики не містить відомостей, яких достатньо будь-якому покупцю для отримання інформації щодо умов продажу товару, а саме умови платежу, термін поставки, характер тари та упаковки дата його складання, або ж число, з якого дані ціни вводяться в дію, термін дії, суди також обґрунтовано не взяли до уваги з огляду на те, що по - перше, не є основним документом відповідно до частини другої    статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по - друге, прайс-лис - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по - третє, жодним нормативним актом, в тому числі і міжнародним, не встановлено вимоги до форми та змісту прайс-листів, тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатись на неповноту чи обмеженість його відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару.
Верховний Суд у постанові від 02.06.2022 року у справі № 460/2674/20 щодо доводів митниці про те, що долучений декларантом документ прейскурант (прайс-лист) виробника товарів складений не для широкого кола осіб та не містить терміну дії, у зв`язку з чим витребував додаткові документи, зазначив, що суд першої інстанції обґрунтовано відхилив, з оглядуна наступне: термін дії прайс-листа не є обов`язковим реквізитом такого виду документу, а тому може у ньому не зазначатися; продавець самостійно визначає ціни для своїх контрагентів, що є однією з базових основ забезпечення свободи підприємницької діяльності.
Також, Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2020 року справі № 810/690/17 вказав, що прайс-лист: по-перше, не є основним документом відповідно до частини другої    статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по-друге, прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по-третє, жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс - листів. Тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей як на підставу для коригування митної вартості товару.
Таким чином, прайс-лист є додатковим документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару.
Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.
Щодо посилань митного органу на те, що відсутні підтвердження транспортних витрат, суд зазначає наступне.
Матеріалами справи підтверджено транспортні витрати, а саме: Договору перевезення вантажу № 0707 від 07.07.2023 року, Довідки про транспортні витрати № б/н від 24.09.2024 року, Рахунку-фактури № 642 від 24.09.2024 року, Акту надання послуг № 642 від 27.09.2024 року, платіжної інструкції № 2364 від 01.10.2024 року.
Тому, твердження представника митного органу в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.
Щодо доводів митного органу з посиланням на те, що під час здійснення митного контролю спрацювали ризики, згенеровані АСАУР щодо можливого заниження митної вартості товару, колегія суддів зазначає наступне.
Наявність у митного органу інформації щодо митної вартості товарів згідно митних оформлень аналогічних товарів в базах АСМО Інспектор  та ЄАІС Держмитслужби України згідно вказаного в рішенні не свідчить та не може свідчити про факт навмисного заниження вартості товару.
При цьому, посилання у рішенні лише на номер митної декларації, як на джерела цінової інформації, не свідчить про належне обґрунтування відповідачем можливості визначення митної вартості за резервним методом.
У рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митної декларацій, яка була взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваного товару, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.
Поряд із тим, тексти спірних рішень про коригування митної вартості не містяь інформації про будь-які характеристики ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, обсяги партій, умов поставки, комерційних умов тощо. Своєю чергою, недоведення ознак подібності товарів та умов імпорту не дозволяє прирівнювати показники митної вартості таких товарів. Посилання у рішенні про коригування митної вартості лише на номер митної декларації як на джерело цінової інформації не свідчить про належне обґрунтування митним органом можливості правоможності щодо митної вартості за резервним методом.
Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 13.01.2022 року у справі №520/11061/2020.
Таким чином, використані позивачем відомості повністю підтверджені документально, визначені кількісно і достовірні та/або всі складові митної вартості, необхідні для її обчислення, присутні, а інформація в базах АСМО Інспектор та ЄАІС не свідчить та не може свідчити про заниження митної вартості товарів позивачем, що є підставою для відхилення аргументів Відповідача і в цій частині.
Колегія суддів зазначає, що спрацювання ризиків є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах, також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.
Вищевказаний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка була висловлена в постанові від 19.02.2019 року по справі № 805/2713/16-а.
У постанові Верховного Суду від 09.11.2022 у справі №815/2162/17 зазначено про те, що доводи митниці щодо оцінки ризиків при перевірці митної вартості товарів Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду оцінює критично з огляду на те, що спрацювання профілів ризиків автоматизованої системи аналізу та управління ризиками та наявність в базах митного органу інформації про те, що ідентичні або подібні товари було розмитнено іншими особами за вищою митною вартістю, не може бути підставою для відмови у прийнятті заявленої декларантом митної вартості за ціною контракту, за відсутності інших законних підстав для витребування додаткових документів, оскільки при здійсненні контролю за коригуванням митної вартості, проведеним митним органом за другорядним методом, митний орган повинен довести, що: відповідний товар за певною митною вартістю був дійсно ввезений до України: що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) не було оскаржене до суду та скасоване судом.
Сама по собі різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів.
У постанові від 04.11.2021 у справі № 120/2634/19-а Верховний Суд навів ряд причин, з яких показники автоматизованої інформаційної системи не є безумовним джерелом інформації для визначення митної вартості товару, оскільки в ЄАІС ДФС України відсутня інформація про коригування заявленої митної вартості товарів, а також інформація щодо судових рішень з питань визначення митної вартості товарів та методів її визначення, у зв`язку з чим така інформаційна база не містить всіх об`єктивних даних щодо імпортованих в Україну товарів, які підтверджуються документально та підлягають обчисленню.
Відтак  зазначені  доводи  представника  відповідача  не  можуть вважатися судом  доведеними та  обґрунтованими.
Зі змісту оскаржуваних рішень вбачається, що такі не містять жодних відомостей про будь-які характеристики ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. 
Відповідачем вказано лише номер та дату митної декларації, яка стала джерелом інформації для коригування митної вартості, що свідчить про помилковість зазначених доводів відповідача.
Зазначена позиція суду відповідає висновкам Верховного Суду, викладеним у постанові від 21.12.2018 р. по справі №815/1670/17.
Відповідачем під час розгляду справи також не надано до суду доказів здійснення детального порівняння, як і не надано доказів, які б підтверджували подібність характеристик імпортованого позивачем транспортного засобу та транспортного засобу, митна вартість якого була взята митницею за зразок для обчислення, що свідчить про необґрунтованість та недоведеність зазначеного висновку відповідача.
Таким чином, твердження відповідача щодо непідтвердження декларантом документально відомостей, зазначених в митних деклараціях, не відповідають дійсності та спростовуються наявними в матеріалах справи доказами.
При цьому, суд звертає увагу, що подання до митного оформлення нових митних декларацій жодним чином не перешкоджає, не відміняє та не виключає права позивача на оскарження в судовому порядку рішень про коригування митної вартості товарів та карток відмови в прийнятті ЕМД, прийнятих за первинно поданими митними деклараціями, що узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 18.05.2022 року у справі № 520/3246/2020, від 03.11.2022 року у справі №П/811/1614/16.
Щодо доводів митного органу про не надання декларантом (відсутність у розпорядженні митного органу) інформації щодо ідентичних чи подібних товарів, які продаються на митній території України у незмінному стані та відсутності даних щодо витрат на виплату комісійних винагород, звичайних надбавок на прибуток та загальних витрат у зв`язку з продажем на митній території України, колегія суддів зазначає наступне.
Так, частиною 2 статті 62 МК України визначено, що у разі якщо оцінювані або ідентичні чи подібні (аналогічні) імпортні товари продаються (відчужуються) на митній території України у незмінному стані, для визначення митної вартості товарів за цим методом за основу береться ціна одиниці товару, за якою оцінювані або ідентичні чи подібні (аналогічні) імпортовані товари продаються на території України у найбільших загальних кількостях покупцю, який не є пов`язаною з продавцем особою, одночасно або у час, наближений до дати ввезення оцінюваних товарів, за умови вирахування, якщо вони можуть бути виділені, таких компонентів: витрат на виплату комісійних, що звичайно сплачуються або підлягають сплаті, чи звичайних торговельних надбавок, які робляться для одержання прибутку та покриття загальних витрат у зв`язку з продажем на митній території України товарів того ж класу та виду. Товарами одного класу та виду є товари, які підпадають під групу або спектр товарів, що виробляються конкретною галуззю чи сектором промисловості та включають ідентичні або подібні (аналогічні) товари. Термін "товари того ж класу або виду" включає товари, імпортовані з тієї ж країни, що й оцінювані товари, а також товари, імпортовані з інших країн.
Сума прибутку та загальних витрат, до яких належать прямі та непрямі витрати, пов`язані із збутом зазначених товарів, повинна братися в цілому. Числове значення витрат для цілей вирахування цієї суми визначається на основі інформації, поданої декларантом або уповноваженою ним особою, якщо тільки ця інформація не є несумісною з даними, одержаними при продажу в Україні ввезених (імпортованих) товарів того ж класу або виду. У разі якщо інформація, надана декларантом або уповноваженою ним особою, є несумісною з такими даними, сума для обчислення прибутку та загальних витрат може ґрунтуватися на іншій відповідній інформації, а не тій, що надана декларантом або уповноваженою ним особою.
При визначенні комісійних або звичайних прибутків та загальних витрат віднесення товарів до "товарів того ж класу або виду" повинно здійснюватися у кожному конкретному випадку з посиланням на відповідні обставини.
Разом з цим, зі змісту спірного рішення вбачається, що відповідачем вибірково процитовано положення статті 62 МК України, які стосуються методу визначення митної вартості на основі віднімання вартості, при цьому не наведено жодних посилань на інформацію щодо товарів того ж класу або виду, яка б спростовувала числові значення вартості товарів, зазначені у митній декларації.
Слід зауважити, що інформація щодо ідентичних чи подібних товарів, які продаються на митній території України у незмінному стані, та дані щодо витрат на виплату комісійних винагород, звичайних надбавок на прибуток та загальних витрат у зв`язку з продажом на митній території України не є документом, що підтверджує митну вартість товару та який повинен надаватися позивачем відповідно до положень статті 53 МК України, а відсутність такої інформації у розпорядженні митного органу не може бути належною підставою для коригування митної вартості.
Таким чином, твердження відповідача щодо не підтвердження декларантом документально відомостей, зазначених в митній декларації, не відповідають дійсності та спростовуються наявними в матеріалах справи доказами.
Отже, митним органом не доведено наявності обґрунтованого сумніву у правильності визначення позивачем митної вартості товарів за першим методом, оскільки усі необхідні документи на підтвердження заявленої митної вартості товарів надано, що, своєю чергою, свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості імпортованого підприємством товару.
В свою чергу, колегією суддів встановлено та не спростовано відповідачем, що позивачем були подані всі наявні документи, які давали змогу митному органу достовірно та обґрунтовано визначити митну вартість товарів, а також про те, що сама по собі різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, ще не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів.
Судом апеляційної інстанції з`ясовано, що ціна, вказана платником в митній декларації, об`єктивно підтверджується контрактом і наданим повним пакетом документів, передбачених статтею 53 Митного Кодексу України, та підлягає обчисленню.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом апеляційної інстанції, позивачем надано відповідачу для митного оформлення імпортованого товару документи, передбачені частиною другою статті 53 Митного кодексу України. Подані документи ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні числові дані, що піддавалися обчисленню, які підтверджували ціну товарів, що підлягала сплаті позивачем на користь продавця, тобто підтверджували митну вартість товарів за ціною договору згідно з вимогами частин четвертої, п`ятої статті 58 Митного кодексу України.
Ураховуючи встановлені судом обставини та наведені норми чинного законодавства, колегія суддів дійшла висновку про надання позивачем Митниці належного та достатнього пакету документів на підтвердження повноти і достовірності заявленої митної вартості товару за основним методом, відповідачем не підтверджено належними доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за цей товар, правильність визначення митної вартості позивачем за основним методом відповідачем не спростована, наявність належних підстав для коригування митної вартості відповідачем не доведена.
Відповідачем не визначено встановлених під час митного оформлення розбіжностей в наданих позивачем документах на підтвердження митної вартості товару.
Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за другорядними методами.
Відповідно, застосування митним органом другорядних методів - за ціною договору щодо ідентичних товарів та резервного методу визначення митної вартості, а також розрахунок скоригованої митної вартості є необґрунтованим.
Згідно із ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Щодо позовної вимоги про скасування карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, колегія суддів зазначає , що  саме прийняття відповідачем оскаржуваних рішень про коригування митної вартості слугувало підставою для видання картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, тому визнання рішення про коригування митної вартості протиправним та його скасування є підставою для визнання протиправним та скасування сформованої Харківською митницею карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.
Тобто, об`єднання таких вимог є належним способом захисту порушених прав позивача, з урахуванням усталеної судової практики (постанова Верховного Суду від 17.05.2022 року у справі № 809/506/17 ).
Із врахуванням вищевикладених обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржувані рішення митного органу про коригування митної вартості товарів  та картки відмови в прийнятті митних декларацій, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення необґрунтовані, у зв`язку з чим підлягають скасуванню, тому позовні вимоги підлягають задоволенню.
Доводи апеляційної скарги наведеного не спростовують та не узгоджуються із правовим регулюванням спірних правовідносин, позицію щодо чого неодноразово висловлював Верховний Суд, зокрема й у постановах, згаданих вище.
Фактично доводи апеляційної скарги зводяться виключно до непогодження з оцінкою обставин справи, при цьому порушень норм процесуального права, які б вплинули або змінили цю оцінку, відповідачами не зазначено. Відповідачем наводяться доводи, аналогічні тим, які містяться у відзиві на позовну заву та були предметом розгляду судом першої інстанції інстанцій та спростовані ним.
Відповідно до правових висновків Великої Палати Верховного Суду, наведених у постанові від 30.01.2019 у справі №755/10947/17, суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію Верховного Суду, а тому до спірних правовідносин підлягає застосуванню саме правові позиції Верховного Суду, викладені у постановах зазначених вище в даній постанові.
Зважаючи на вказані судові рішення Верховного Суду, суд апеляційної інстанції не виключає можливості того, що після прийняття судом рішення у цій справі, остання правова позиція Верховного Суду буде незмінною.
Щодо здійсненого судом першої інстанції розподілу судових витрат апеляційна скарга жодних доводів незгоди не містить.
Доводи апеляційної скарги є безпідставними , не впливають на правомірність висновків суду, оскільки в апеляційній скарзі зазначено лише те, що постанова суду першої інстанції є незаконною, підлягає скасуванню у зв`язку із ненаданням судом належної правової оцінки обставинам справи та невірним застосуванням норм матеріального та процесуального права,  зміст апеляційної скарги , який повністю дублює заперечення на позов, подані до суду першої інстанції , містить виключно суб`єктивне бачення апелянта обставин справи, які розглянуто судом першої інстанції та надано належну правову оцінку, апелянтом у скарзі абсолютно не зазначено в чому ж конкретно виявилося ненадання судом першої інстанції належної правової оцінки обставинам справи, тобто які з них випали з поля зору суду, а які було досліджено невірно, а також не зазначено того, які ж висновки, натомість, повинні були б бути зроблені судом та не обґрунтовано  в чому полягає невірність застосування судом норм матеріального права, які саме норми та яким чином було порушено чи неправильно застосовано та яких процесуальних норм адміністративного судочинства не було дотримано судом під час розгляду даної адміністративної справи, а також не зазначено які з поданих доказів суд дослідив неправильно або неповно, а відповідно і підстави для скасування постанови суду першої інстанції відсутні.
При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (№ 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (№ 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).
Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.
Зважаючи на результати апеляційного перегляду оскарженого судового рішення та положення статті 139 КАС України, у справі відсутні підстави для зміни розподілу судових витрат зі сплати судового збору. 
Враховуючи те, що справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження, рішення суду апеляційної інстанції не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України, відповідно до вимог ст.327, ч.1 ст.329 КАС України. 
Керуючись ст. ст.  242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328  Кодексу адміністративного судочинства України, суд
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу    залишити без задоволення.
Рішення  Харківського окружного адміністративного суду від 16.06.2025 по справі № 520/34114/24  залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України відповідно до вимог ст.327, ч.1 ст.329 КАС України.

Головуючий суддя 	(підпис)	З.Г. Подобайло 	
Судді	(підпис)  (підпис) 	І.М. Ральченко    І.С. Чалий