ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116 (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"29" жовтня 2025 р.           Справа№ 920/268/24
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Коротун О.М.
суддів:            Майданевича А.Г. 
          Ткаченка Б.О. 
 
без виклику предстаників сторін, 
за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Сумитеплоенерго" 
на ухвалу Господарського суду Сумської області від 22.09.2025
у справі № 920/268/24
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз Трейдинг"
до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Сумитеплоенерго" 
про стягнення 444 975 799,74 грн
ВСТАНОВИВ:
ІСТОРІЯ СПРАВИ
1. Короткий зміст позовної заяви за первісним позовом та рух справи 
Товариство з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз Трейдинг" (надалі - позивач) звернувся до суду з позовом, в якому просив суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Сумитеплоенерго" (надалі -відповідач) 444 975 799,74 грн заборгованості по договору постачання природного газу №7238-ПСО(ТКЕ)-29 від 09.0.9.2022. Також, позивач просить суд стягнути з відповідача судові витрати, а саме 847840,00 грн сплаченого судового збору.
Відповідно до ухвали суду від 15.03.2024 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі.  
19.09.2025 відповідач звернувся до суду з зустрічною позовною заявою про внесення змін до договору постачання природного газу (вх. №5051, 5052), в якій просив суд: поновити строк на подання зустрічного позову у справі № 920/268/24, прийняти зустрічний позов та здійснювати подальший розгляд справи № 920/268/24 з урахуванням зустрічної позовної заяви ТОВ «Сумитеплоенерго»; задовольнити зустрічний позов ТОВ «Сумитеплоенерго» шляхом внесення з 18.09.2025 змін до договору постачання природного газу №7228/ПСО(ТКЕ)-36 від 05.09.2022, виклавши пункти 5.1 та 5.4 в наступній редакції:
« 5.1 Крім випадків, передбачених пунктом 5.4 цього договору, споживач здійснює розрахунок за придбанi обсяги природного газу в наступному порядку:
- 70 вiдсоткiв вартостi фактично переданого вiдповiдно до акту/актiв прийманняпередачi природного газу - до останнього числа мiсяця, наступного за мiсяцем, в якому було здiйснено постачання газу;
- остаточний розрахунок за фактично переданий вiдповiдно до акту/актiв приймання-передачi природний газ - до 15-го числа (включно) мiсяця, наступного за мiсяцем, в якому споживач повинен був сплатити 70 вiдсоткiв грошових коштiв за вiдповiдний розрахунковий перiод. У разi вiдсутностi акту/актiв приймання-передачi, фактична вартiсть переданого споживачу природного газу розраховується вiдповiдно до умовпiдпункту 3.5.3 пункту 3.5 цього договору.
5.4 Розрахунки за договором в обсязі заборгованості з різниці в тарифах, підтвердженої для споживача територіальними комісіями з питань узгодження заборгованості з різниці в тарифах, здійснюється за рахунок видатків Державного бюджету за цільовим призначенням в порядку організації взаєморозрахунків, встановленому законодавством. До завершення процедури врегулювання заборгованості споживача за рахунок видатків Державного бюджету, розрахунки між сторонами за договором на узгоджену суму заборгованості з різниці в тарифах можуть здійснюватися виключно шляхом відступлення споживачем на користь постачальника права вимоги на відшкодування заборгованості з різниці в тарифах».
2. Короткий зміст оскаржуваної ухвали суду першої інстанції.
Ухвалою Господарського суду Сумської області від 22.09.2025 відмовлено Товариству з обмеженою відповідальністю "Сумитеплоенерго" в задоволенні клопотання про поновлення строку на подання зустрічної позовної заяви. Зустрічну позовну заяву б/н від 19.09.2025 Товариства з обмеженою відповідальністю "Сумитеплоенерго" до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Газопостачальна компанія "Нафтогаз Трейдинг" про внесення змін до договору постачання природного газу - повернуто заявнику.
При цьому, суд першої інстанції виходив з того, що зустрічна позовна заява подана до суду 19.09.2025 - з порушенням строку, а тому відмовив Товариству з обмеженою відповідальністю "Сумитеплоенерго"  в задоволенні клопотання про поновлення строку на подання зустрічної позовної заяви (викладене в п.1 прохальної частини зустрічної позовної заяви від 19.09.2025 (вх. №5052); зустрічну позовну заяву - повернув заявнику.
Ухвалою Господарського суду Сумської області від 06.10.2025 було зупинено провадження у справі № 920/268/24 до закінчення апеляційного провадження.
3. Надходження апеляційної скарги на розгляд Північного апеляційного господарського суду та межі апеляційного перегляду рішення суду.
Не погодившись з постановленою ухвалою, Товариство з обмеженою відповідальністю "Сумитеплоенерго" 26.09.2025 (через Електронний суд) звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою (була зареєстрована 29.09.2025), в якій просить прийняти апеляційну скаргу на ухвалу господарського суду Сумської області від 22.09.2025 у справі №920/268/24 та відкрити апеляційне провадження за нею. Задовольнити апеляційну скаргу шляхом скасування ухвали господарського суду Сумської області від 22.09.2025 у справі № 920/268/24. Направити справу до суду першої інстанції для повторного вирішення клопотання про поновлення строку на прийняття зустрічного позову товариства з обмеженою відповідальністю "Сумитеплоенерго" у справі № 920/268/24.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 01.10.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Сумитеплоенерго" на ухвалу Господарського суду Сумської області від 22.09.2025 у справі № 920/268/24. Призначено до розгляду апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Сумитеплоенерго" на ухвалу Господарського суду Сумської області від 22.09.2025 у справі № 920/268/24 у порядку письмового провадження без повідомлення учасників.
04.10.2025 від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, який прийнято судом апеляційної інстанції в порядку ст. 263 ГПК України. 
У зв`язку з перебуванням судді Суліма В.В., який не є суддею-доповідачем, у відпустці, здійснити подальший розгляд справи № 920/268/24 у визначеному складі суддів (з урахуванням встановленого ч. 2 ст. 273 ГПК України строку розгляду апеляційної скарги) було неможливим. Через що протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.10.2025 було здійснено заміну судді Суліма В.В. 
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.10.2025, для розгляду апеляційної скарги у даній справі визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Коротун О.М., судді: Майданевич А.Г., Ткаченко Б.О. Вказана судова колегія ухвалою від 28.10.2025 прийняла апеляційну скаргу до свого провадження, розглянула її по суті та ухвалила постанову у даній справі. 
4. Вимоги апеляційної скарги та короткий зміст наведених в них доводів
Скаржник не погоджується з прийнятою ухвалою суду першої інстанції з наступних мотивів. Так, ухвалою Господарського суду Сумської області від 22.09.2025 у справі № 920/268/24 ТОВ «Сумитеплоенерго» було відмовлено в поновленні строку на подання зустрічного позову та повернуто позов щодо внесення змін до договору постачання природного газу з ТОВ «ГК «Нафтогаз Трейдинг». Товариство не погоджується з цією ухвалою, вважаючи її незаконною з урахуванням наступного.
Згідно з матеріалами справи, ТОВ «ГК «Нафтогаз Трейдинг» подало позов до ТОВ «Сумитеплоенерго» про стягнення заборгованості за постачання природного газу на суму понад 444 млн грн. Однак, враховуючи зазначені обставини в постанові Верховного Суду від 08.07.2025, яка не дозволила змінювати умови договору, ТОВ «Сумитеплоенерго» не могло подати зустрічний позов у встановлений термін. Зазначено, що зміна умов договору може відбутись лише за наявності істотних змін обставин, що суд ще не досліджував.
ТОВ «Сумитеплоенерго» вказує, що для захисту своїх прав необхідно було здійснити зміни до договору на основі нових обставин. До того ж, станом на дату укладення договору державою не були виконані гарантії щодо відшкодування заборгованості з різниці в тарифах, що призвело до необхідності зміни умов оплати за природний газ.
Враховуючи взаємопов`язаність позовів, ТОВ «Сумитеплоенерго» вважає доцільним одночасний розгляд зустрічного позову та основного. Відповідно, рішення суду про відмову в поновленні строку для подання позову є помилковим, оскільки воно не відповідає принципам процесуальної економії та справедливості, що гарантуються Конституцією України та ЄСПЛ. А тому ТОВ «Сумитеплоенерго» просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та продовжити розгляд справи відповідно до вищезазначених вимог.
5. Вимоги відзиву на апеляційну скаргу та короткий зміст наведених в ньому доводів
У поданому відзиві на апеляційну скаргу позивач зазначив, що заперечує проти задоволення скарги. Так, зокрема, сторона не погоджується з твердженнями скаржника про те, що скаржник не мав можливості подати зустрічний позов у встановлений строк через постанову Верховного Суду, яка визначила нові підходи до дослідження підстав для зміни умов договору. Однак, позивач вважає, що право на подання зустрічного позову не залежить від цієї постанови, оскільки строки для його подання визначаються нормами Господарського процесуального кодексу (ГПК) України, і відповідач мав право подати такий позов до 1 квітня 2024 року, але цього не зробив.
Щодо строки для подання зустрічного позову, то відповідач порушив встановлений законом строк, подавши зустрічний позов лише 19 вересня 2025 року, тобто з порушенням строку більше ніж на 18 місяців. Відповідно до норм ГПК України, якщо строк для подання позову пропущено, право на подання зустрічного позову втрачається. Водночас відповідач не звернувся до суду із заявою про продовження строку, що ще раз підтверджує, що процесуальні строки були порушені без зазначення поважних причин.
Що стосується ухвали суду першої інстанції, то вона була прийнята на підставі всебічного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи, і всі норми матеріального та процесуального права були застосовані правильно. Відповідач не спростував ані фактичні обставини, ані висновки суду, тому ухвала не потребує змін. На основі викладеного, позивач просив суд апеляційної інстанції відмовити ТОВ «Сумитеплоенерго» у задоволенні апеляційної скарги та залишити без змін ухвалу Господарського суду Сумської області від 22 вересня 2025 року.
ПОЗИЦІЯ ПІВНІЧНОГО АПЕЛЯЦІЙНОГО ГОСПОДАРСЬКОГО СУДУ
6. Мотиви, з яких виходить Північний апеляційний господарський суд, та застосовані ним положення законодавства
Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції у межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Предметом апеляційного оскарження є ухвала суду першої інстанції про повернення зустрічної позовної заяви.
Реалізація конституційного права, зокрема, на судовий захист ставиться у залежність від положень процесуального закону, в даному випадку - норм    Господарського процесуального кодексу України.
Частиною п. 1 ст. 46 ГПК України передбачено, що сторони користуються рівними процесуальними правами.
Пунктом 3 ч. 2 ст. 46 ГПК України визначено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.
Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.
Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.
Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.
До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.
Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.
У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.
Колегія суддів звертає увагу, що висновки про наявність умов за яких зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом неодноразово викладались Верховним Судом.
Так, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі № 916/3245/17 зазначено, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду. Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.
Верховний Суд у постанові від 27.01.2021 у справі №    908/1688/20 зазначив, що зустрічний позов має на меті захист від первісного позову або залік, або спростування його частково чи повністю, або розгляд в одному провадженні хоча й різних, але взаємопов`язаних вимог.
Зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти позивача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін.
Разом з цим, суд першої інстанції повернув зустрічну позовну заяву через пропуск строку. Суд апеляційної інстанції, відхиляючи доводи апеляційної скарги в цій частині зазначає наступне. 
Відповідно до статті 118 Господарського процесуального кодексу України, право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Згідно з положеннями статті 119 Господарського процесуального кодексу України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.
Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду (ч.ч. 1, 2 ст. 119 ГПК України).
Пропуск процесуального строку - це юридичний факт, який настає внаслідок бездіяльності уповноваженої особи в момент настання (або закінчення) цього строку з поважних причин чи з причини, що не можуть бути визнані такими, і такий, що породжує відповідні правові наслідки.
Таким чином пропущений процесуальний строк може бути поновлений лише за заявою учасника справи у разі, якщо суд визнає наведені причини пропуску цього строку поважними.
Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, в якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.
Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу. Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.
Наведені норми пов`язують можливість відновлення процесуального строку з обов`язковою наявністю поважної причини (чи причин) пропуску відповідного строку.
Якщо відновлення процесуального строку здійснюється за заявою сторони, заявник повинен обґрунтувати поважність причин його пропуску.
Разом з цим, як правильно було встановлено судом в оскаржуваній ухвалі, що заявник взагалі не наводить будь-яких підстав або пояснень щодо того, чому він фактично не міг вчасно звернутись до суду з зустрічним позовом з тих же підстав (в той же строк), що й під час подання відзиву. А лише в п. 1 прохальної частини зустрічної позовної заяви просив поновити пропущений строк. 
Тоді як, закон встановлює рівні можливості для сторін і гарантує їм право на захист своїх інтересів. Принцип рівності учасників судового процесу перед законом і судом є важливим засобом захисту їх прав і законних інтересів, що унеможливлює ущемлення будь-чиїх процесуальних прав. Це дає змогу сторонам вчиняти передбачені законодавством процесуальні дії, реалізовувати надані їм законом права і виконувати покладені на них обов`язки. Особи, які беруть участь у справі, вправі вільно розпоряджатися своїми процесуальними правами, в тому числі подавати докази на підтвердження обставин, на які вони посилаються.
Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, закон не пов`язує право суду відновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку.
Пропуск процесуального строку - це юридичний факт, який настає внаслідок бездіяльності уповноваженої особи в момент настання (або закінчення) цього строку з поважних причин чи з причини, що не можуть бути визнані такими, і такий, що породжує відповідні правові наслідки.
Питання про поважність причин пропуску процесуального строку в розумінні статті 86 Господарського процесуального кодексу України вирішується судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Вирішення питання щодо поновлення строку перебуває в межах дискреційних повноважень суду, який за заявою сторони може визнати причину пропуску встановленого законом процесуального строку поважною і відновити пропущений строк, крім випадків, передбачених ГПК України. Отже, вирішуючи це питання, суд, з урахуванням конкретних обставин справи, має оцінити на предмет поважності причини пропуску встановленого законом процесуального строку, і в залежності від встановленого вирішити питання про поновлення або відмову у поновленні цього строку.
Із правового контексту норм статей 118, 119 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що господарський суд може відновити пропущений процесуальний строк лише у виняткових випадках, тобто причини відновлення таких строків повинні бути не просто поважними, але й мати такий характер, не зважати на який було б несправедливим і таким, що суперечить загальним засадам законодавства.
Відповідно до ч. 1, ч. 5 ст. 180 ГПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. 
Згідно з ч. 8 ст. 165 ГПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.
Відповідно до ухвали суду від 15.03.2024 відповідачу було запропоновано надати суду, в п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, відзив на позовну заяву, відповідно до ст. 165 ГПК України. У строк, визначений зазначеною ухвалою, відповідач подав відзив на позовну заяву (вх. №950 від 01.04.2025); відзив відповідача від 01.04.2025 прийнято до розгляду. Тоді як зустрічна позовна заява подана до суду 19.09.2025 - із значним порушенням строку, який встановлений зазначеною процесуальною нормою (близько 18 місяців).
При цьому, суд апеляційної інстанції зазначає, що звертаючись із зустрічним позовом, заявник не навів поважних причин пропуску строку на подання зустрічного позову. В цій частині суд апеляційної інстанції частково враховує доводи відзиву на апеляційну скаргу з посиланням на постанову Верховного Суду від 06 грудня 2023 року у справі №  918/604/23, в якій було зазначено наступне: 
«Верховний Суд звертає увагу, що із заявою про поновлення строку, встановленого законом, скаржник не звертався.
3.34.Як зазначалось, із зустрічною позовною заявою скаржник звернувся до суду лише 10.08.2023,  тобто з пропуском встановленого статтею 180 ГПК строку для її подання, без заяви про поновлення встановленого законом процесуального строку, і, відповідно, без наведення причин пропуску встановленого законом строку, який може бути поновлений лише за заявою учасника справи, а не за ініціативою суду, як помилково вважає скаржник, про що вже зазначалось у цій постанові.
3.35.Відсутність заяви скаржника про поновлення строку, встановленого законом для подання зустрічного позову, виключає необхідність надавати оцінку доводам скаржника щодо введення на території України воєнного стану з посиланням на відповідну правову позицію Верховного Суду, адже такі доводи могли були наведені  скаржником в обґрунтування заяви про поновлення строку на подання зустрічного позову, чого останній не зробив. За відсутності такої заяви у суду першої інстанції не було підстав для поновлення строку, вставного законом на подання зустрічної позовної заяви, а у суду касаційної інстанції відсутні підстави перевіряти обставини, які могли б бути підставою для поновлення такого строку.
3.36.Враховуючи викладене та встановлені судами попередніх інстанцій обставини справи щодо подання зустрічної позовної заяви з порушенням строку, встановленого законом, місцевий господарський суд, з яким погодився суд апеляційної інстанції, дійшов правильного висновку про повернення заявнику зустрічної позовної заяви.
3.37.Також апеляційний суд обґрунтовано зауважив, що повернення зустрічного позову на підставі частини шостої статті 180 ГПК не позбавляє відповідача права звернутися до суду першої інстанції з окремим позовом про захист своїх порушених прав». 
Разом з цим, суд апеляційної інстанції зазначає, що закон встановлює рівні можливості для сторін і гарантує їм право на захист своїх інтересів. Принцип рівності учасників судового процесу перед законом і судом є важливим засобом захисту їх прав і законних інтересів, що унеможливлює ущемлення будь-чиїх процесуальних прав. Це дає змогу сторонам вчиняти передбачені законодавством процесуальні дії, реалізовувати надані їм законом права і виконувати покладені на них обов`язки. Особи, які беруть участь у справі, вправі вільно розпоряджатися своїми процесуальними правами, в тому числі подавати докази на підтвердження обставин, на які вони посилаються.
З урахуванням тієї обставини, що відповідач (позивач за зустрічним позовом) не навів поважних причин пропуску строку на звернення із зустрічним позовом - суд апеляційної інстанції погоджується з висновком місцевого господарського суду про повернення її заявнику. Так, підлягає до застосування ч. 6 ст. 180 ГПК України.
В цій частині суд апеляційної інстанції також відхиляє (як підставу для скасування ухвали суду першої інстанції) доводи скаржника щодо того, що подання ж ТОВ «Сумитеплоенерго» зустрічного позову у даній справі є відповідною реакцією ТОВ «Сумитеплоенерго» на приписи Верховного Суду, викладені у постанові від 08.07.2025 р. у справі № 910/6727/24, які передбачають, що для захисту інтересів Товариства щодо зміни умов розрахунків за природний газ необхідно встановити наявність підстав для зміни умов договору, передбачених ст.ст. 651,652 ЦК України. Оскільки вказані обставини не змінюють та не припиняють процесуальні строки щодо подання зустрічного позову, та не можуть бути визнаними поважними причинами поновлення строку на подання такого позову в розумінні ст. 119 ГПК України. 
В той же час, суд апеляційної інстанції зазначає, що скаржник не позбавлений можливості звернутися до суду з окремим позовом в загальному порядку. 
Виходячи з наведеного, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для поновлення строку на подання зустрічної позовної заяви та повернення зустрічної позовної заяви заявнику.
7. Висновки за результатами розгляду апеляційних скарг з посиланням на норми права, якими керувався суд апеляційної інстанції
З огляду на викладене, суд апеляційної зазначає про відсутність підстав для задоволення поданої апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції дійшов висновку про необхідність залишення апеляційної скарги у даній справі без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.
Судовий збір за розгляд даної апеляційної скарги в порядку ст. 129 ГПК України покладається на скаржника. 
Керуючись ст. 2, 129, 269, 270, 271, п. 1 ч. 1 ст. 275, ст. 276 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд,
УХВАЛИВ:
1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Сумитеплоенерго" на ухвалу Господарського суду Сумської області від 22.09.2025 у справі № 920/268/24 - залишити без задоволення. 
2. Ухвалу Господарського суду Сумської області від 22.09.2025 у справі № 920/268/24 - залишити без змін. 
3. Судовий збір за подання апеляційної скарги покласти на скаржника. 
4. Матеріали справи направити до суду першої інстанції.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок та строки оскарження до Верховного Суду передбачено ст. 287 - 289 Господарського процесуального кодексу України. 

Головуючий суддя                                                            О.М. Коротун 

Судді                                                                                А.Г. Майданевич

                                                                                Б.О. Ткаченко