ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/57228/24                                             Головуючий у І інстанції - Щавінський В.Р.                                                                                                     
                                                                                                   Суддя-доповідач - Мельничук В.П.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  12 серпня 2025 року                                                                                            м. Київ
          
Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

                Головуючого-судді:                  Мельничука В.П.,        
                                                   суддів:                  Кузьменка В.В., Собківа Я.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від    25 лютого 2025 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АДК ЛЛІР» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, - 

В С Т А Н О В И Л А:

Товариство з обмеженою відповідальністю «АДК ЛЛІР» звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у          м. Києві, в якій просило:
- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних від 24.07.2024 № 68813 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «АДК ЛЛІР» критеріям ризиковості платника, на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку;
- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних від 19.08.2024 № 74182 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «АДК ЛЛІР» критеріям ризиковості платника, на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку;
- зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у м. Києві виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «АДК ЛЛІР» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
В обґрунтування позовних вимог Позивач зазначав, що оскаржувані рішення не містять обґрунтованих підстав та причин віднесення його до ризикових платників податків відповідно до Критеріїв ризиковості платників податку, а саме не зазначено згідно якої наявної податкової інформації Позивача визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платників податків, оскільки при їх прийнятті не враховано пакет документів та пояснення, що надані Позивачем.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 25 лютого 2025 року адміністративний позов задоволено.
Визнано протиправним та скасовано рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних від 24.07.2024 № 68813 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «АДК ЛЛІР» критеріям ризиковості платника, на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
Визнано протиправним та скасовано рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних від 19.08.2024 № 74182 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «АДК ЛЛІР» критеріям ризиковості платника, на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
Зобов`язано Головне управління Державної податкової служби у м. Києві виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «АДК ЛЛІР» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Не погоджуючись з таким судовим рішенням, Головне управління ДПС у м. Києві подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким у задоволенні адміністративного позовних вимог відмовити.
В апеляційній скарзі Головне управління ДПС у м. Києві посилається на порушення судом першої інстанції норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи по суті. 
Крім того, Головним управлінням ДПС у м. Києві в апеляційній скарзі вказано, що відповідність Позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податків підтверджується матеріалами справи, а тому, зважаючи на володіння контролюючим органом відповідною податковою інформацією, оскаржувані рішення прийнято правомірно. Також, Відповідачем зазначено, що дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації є службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку, передбаченому Податковим кодексом України та нормативно-правовими актами, прийнятими на виконання вимог цього кодексу. Крім того, звертає увагу на втручання суду у дискреційні повноваження контролюючого органу при покладенні на нього обов`язку виключити підприємство з переліку ризикових платників податків
Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві, в якому він просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги, а рішення суду першої інстанції залишити без змін з посиланням на те, що оскаржуване судове рішення відповідає нормам чинного законодавства.
Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, згідно з п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, яким передбачено, що суд апеляційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на основі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що Товариство з обмеженою відповідальністю «АДК ЛЛІР» є юридичною особою, яка здійснює діяльність за такими видами КВЕД: 46.39 Неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами (основний); 46.17 Діяльність посередників у торгівлі продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами; 46.34 Оптова торгівля напоями; 46.38 Оптова торгівля іншими продуктами харчування, у тому числі рибою, ракоподібними та молюсками; 47.25 Роздрібна торгівля напоями в спеціалізованих магазинах; 73.20 Дослідження кон`юнктури ринку та виявлення громадської думки; 77.11 Надання в оренду автомобілів і легкових автотранспортних засобів; 49.41 Вантажний автомобільний транспорт; 52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту; 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна.
24 липня 2024 року Комісією регіонального рівня відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника № 68813, відповідно до якого ТОВ «АДК ЛЛІР» визнано таким, що відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
Позивачем 12.08.2024 надіслало Вимогу про виключення з переліку ризикових з додатками, щодо прийняти рішення про невідповідність ТОВ «АДК ЛЛІР» критеріям ризиковості платника ПДВ та виключити Товариство з переліку ризикових суб`єктів господарювання. 
За результатами розгляду Вимоги Комісією ГУ ДПС у м. Києві прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку від 19 серпня          2024 року № 74182 з наступних підстав: п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, коди податкової інформації, яка є підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку: 11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності; 12 - постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку; 13 - придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.
30 серпня 2024 року ТОВ «АДК ЛЛІР» подано скаргу щодо рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку з додатками.
05 вересня 2024 року Рішенням за результатами розгляду скарги щодо рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 76995 залишено скаргу без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку без змін.
Не погоджуючись з прийнятими рішеннями Відповідача від 24 липня 2024 року            № 68813, від 19 серпня 2024 року № 74182, Позивач звернувся до адміністративного суду з даним адміністративним позовом.
Задовольняючи адміністративний позов суд першої інстанції виходив з того, що первинними та бухгалтерськими документами, за умовами укладених Позивачем Договорів, відсутні підстави у контролюючого органу для застосування вказаних кодів податкової інформації лише у винятку доведеності такого застосування належними та достатніми доказами. В даній справі застосування кодів Відповідачем належними та достатніми доказами не підтверджено.
Таким чином, Відповідачем не доведено існування підстав для застосування до Позивача п. 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим, суд першої інстанції дійшов до висновку про протиправність рішень ГУ ДПС у м. Києві від 24 липня 2024 року № 68813, від 19 серпня 2024 року № 74182 про відповідність Позивача критеріям ризиковості платника на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, що свідчить про наявність підстав для їх скасування.
Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Так, правовідносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема: визначають вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулює Податковий кодекс України.
Відповідно до п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 на виконання вимог пункту 201.16 статті 201 ПК України затверджено Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 1165), який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів.
Відповідно до пункту 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Додатком 1 до Порядку № 1165 установлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:
1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.
4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово- господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.
5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).
6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.
7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.
8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Пунктом 6 Порядку № 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).
У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:
- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;
- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;
- інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.
За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).
Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.
Відповідно до пункту 25 Порядку № 1165 комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених Порядком № 1165 та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.
За змістом пункту 40 Порядку № 1165 засідання комісії контролюючого органу є правоможним за умови присутності на ньому не менше двох третин її затвердженого персонального складу.
Засідання комісії контролюючого органу проводиться у разі наявності матеріалів для розгляду.
Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення.
Ведення обліку матеріалів щодо роботи комісії контролюючого органу здійснюється секретарем такої комісії.
Присутній на засіданні комісії контролюючого органу член комісії, який не згоден з рішенням комісії або утримався від голосування, повинен викласти у письмовій формі свою окрему думку, яка додається до матеріалів засідання такої комісії.
Згідно пункту 44 Порядку № 1165 Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).
Відповідно до пункту 46 Порядку № 1165 у протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.
У додатку 4 до Порядку № 1165 зазначено, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.
Верховний суд у постановах від 16.12.2020 у справі № 340/474/20, від 05.01.2021 у справі № 640/11321/20 та у справі № 640/10988/20 вказав, що при вирішенні спорів такої категорії (щодо оскарження рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність платника податку на додану вартість пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку) суди з огляду на правове регулювання характер цих відносин мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення та наданих податковим органом документів.
Також у постановах від 05 січня 2021 року у справі № 640/11321/20 та у справі                         № 640/10988/20 вказано, що у затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності або з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів.
У формі рішенні вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Навіть, якщо Порядком № 1165 затверджено форму рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, проте не виконання Відповідачем обов`язку доказування, встановленого частиною другою статті 77 КАС України, а саме недоведеність суду правомірності прийняття рішення (що воно прийняте обґрунтовано, добросовісно, розсудливо, за наявності визначених Порядком № 1165 підстав), є підставою для визнання протиправним та скасування оскаржуваного рішення.
Як вже було зазначено раніше, підставою прийняття рішень від 24 липня 2024 року  № 68813, від 19 серпня 2024 року № 74182, яким ТОВ «АДК ЛЛІР» визнано таким, що відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податків, визначено за наступними кодами Критеріїв ризиковості податкової інформації - 11, 12, 13.
З вказаних рішень вбачається, що ГУ ДПС встановлено наступні ризикові операції: тип операції: придбання, період здійснення господарської операції з 26.01.2024 по 24.07.2024, код згідно з УКТЗЕД операції визначеної як ризикова: 2710, податковий номер платника податку задіяного в ризиковій операції: 36940442, дата включення платника податку задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку: 24.07.2024; тип операції: придбання, період здійснення господарської операції з 26.01.2024 по 24.07.2024, код згідно з УКТЗЕД операції визначеної як ризикова: 2202, податковий номер платника податку задіяного в ризиковій операції: 36940442, дата включення платника податку задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку: 24.07.2024; тип операції: придбання, період здійснення господарської операції з 26.01.2024 по 24.07.2024, код згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, операції визначеної як ризикова: 77.20.11-00.00, податковий номер платника податку задіяного в ризиковій операції: 44838656, дата включення платника податку задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку: 23.07.2024; тип операції: постачання, період здійснення господарської операції з 26.01.2024 по 24.07.2024, код згідно з УКТЗЕД операції визначеної як ризикова: 220300, податковий номер платника податку задіяного в ризиковій операції: 44324906, дата включення платника податку задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку: 22.02.2024; тип операції: постачання, період здійснення господарської операції з 26.01.2024 по 24.07.2024, код згідно з УКТЗЕД операції визначеної як ризикова: 2208, податковий номер платника податку задіяного в ризиковій операції: 44324906, дата включення платника податку задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку: 22.02.2024; тип операції: постачання, період здійснення господарської операції з 26.01.2024 по 24.07.2024, код згідно з УКТЗЕД операції визначеної як ризикова: 220600, податковий номер платника податку задіяного в ризиковій операції: 44324906, дата включення платника податку задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку: 22.02.2024; тип операції: постачання, період здійснення господарської операції з 26.01.2024 по 24.07.2024, код згідно з УКТЗЕД операції визначеної як ризикова: 220300, податковий номер платника податку задіяного в ризиковій операції: 38530617, дата включення платника податку задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку: 30.08.2022; тип операції: постачання, період здійснення господарської операції з 26.01.2024 по 24.07.2024, код згідно з УКТЗЕД операції визначеної як ризикова: 220300, податковий номер платника податку задіяного в ризиковій операції: 44838656, дата включення платника податку задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку: 23.07.2024; тип операції: постачання, період здійснення господарської операції з 26.01.2024 по 24.07.2024, код згідно з УКТЗЕД операції визначеної як ризикова: 2201, податковий номер платника податку задіяного в ризиковій операції: 44838656, дата включення платника податку задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку: 23.07.2024; тип операції: постачання, період здійснення господарської операції з 26.01.2024 по 24.07.2024, код згідно з УКТЗЕД операції визначеної як ризикова: 2202, податковий номер платника податку задіяного в ризиковій операції: 44838656, дата включення платника податку задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку: 23.07.2024.
11.01.2023 набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України від 23 грудня  2022 року № 1428 (далі - Постанова № 1428), якою внесено зміни до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок зупинення), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165.
Зокрема, даними змінами до Порядку № 1165 змінено форми додатків до Порядку зупинення: 4 «Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку», 6 «Рішення про врахування/неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість» та 7 «Рішення про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість» шляхом зазначення у відповідних полях рішень детальної інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, а саме: тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/ДКПП/умовним кодом товару, податковий 2 номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку та запроваджено Довідник кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, який визначається ДПС та затверджується відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному вебсайті ДПС.
Згідно Довідника кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку:
11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;
12 - постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку;
13 - придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку;
Щодо кодів 11, 12, 13 колегія суддів звертає увагу, що Позивачем було подано Відповідачу пояснення від 12.08.2024 року № 62/24 до яких було долучено: первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, первинні документи щодо транспортування; первинні документи щодо зберігання продукції; первинні документи з навантаження продукції; первинні документи з розвантаження продукції; складські документи (інвентаризаційні описи) рахунки-фактури/інвойси, акт приймання-передачі товарів (робіт, послуг), накладні, розрахунковий документ, банківські виписки з особових рахунків.
Із зазначених документів вбачається наявність у Позивача чотирьох складів, які відповідно до наданих пояснень, використовуються для зберігання придбаної продукції і трьох орендованих офісних приміщення в різних регіонах України: м. Київ (вул. Віскозна, 17 та вул. Віскозна, 32); Київська область (м. Березань, вул. Маяковського, 10); м. Чернівці     (вул. Жасмінна, 3а); загальною площею 5 665,85 м. кв. (у тому числі складські приміщення загальною площею 5 066 м. кв.).
Відповідно до оборотно-сальдової відомості по рахунку 105 наявній основні засоби, а саме: автотранспорт 42 одиниці та складська техніка (вантажні (3, 5, 10 т), легкові автомобілі; кари.
Згідно зі штатним розписом станом на 01 липня 2024 року на Підприємстві працювало 129 осіб.
Вказані основні засоби обліковувалися на балансі Підприємства (оборотно-сальдова відомість за рахунком 10) та відображені у Повідомленні за формою № 20-ОПП.
Колегія суддів звертає увагу, що вищенаведені документи та інформація надавалися контролюючому органу.
Таким чином, Позивачем надано документи, які підтверджують наявність основних засобів та працівників для здійснення господарської діяльності.
Проте, будь-яких належних і допустимих доказів на підтвердження податкової інформації, на підставі якої прийнято рішення про включення Позивача до переліку ризикових платників податків, Відповідачем, ані суду першої інстанції, ані суду апеляційної інстанції не надано, як і не надано доказів того, що контролюючий орган вчиняв будь-які дії, спрямовані на перевірку отриманої інформації шляхом направлення відповідного запиту платнику податку.
Також, з оскаржуваних рішень не вбачається, що Відповідачем надана оцінка первинним документам Позивача, наданих відповідно до Вимоги від 12.08.2024.
На підставі вищевикладеного, суд першої інстанції прийшов до обґрунтованого висновку, що Відповідач, будь-яких доказів на підтвердження податкової інформації, на підставі якої прийняті оскаржувані рішення про включення Позивача до переліку ризикових платників податків, надано не було, як і не надано доказів того, що Позивач задіяний у проведенні ризикових операцій, з чим погоджується і колегія суддів.
Крім того, відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної в постановах від 10 квітня 2020 року у справі № 819/330/18, від 18 червня 2020 року у справі                            № 824/245/19-а, платник не може нести відповідальність за невиконання його контрагентами своїх зобов`язань, адже поняття «добросовісний платник, не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за виконанням його контрагентом податкових зобов`язань. 
Поширення на позивача «ризиковості» через стосунки з іншими «ризиковими» платниками податків суперечить базовим принципам та основам податкового законодавства. Зокрема настання визначеної законом відповідальності повинно відбуватися у разі порушення податкового законодавства безпосередньо платником податків, якого притягнуто до відповідальності. 
Принцип індивідуальної відповідальності платника податків, також доктринально закріплений у судовій практиці Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ). 
Рішенням ЄСПЛ у справі "Інтерсплав проти України" визначено, що платник податків не може відповідати за зловживання свого контрагента за відсутності будь-яких ознак, які б вказували на те, що такий платник був безпосередньо залучений до таких зловживань. 
Отже, виходячи з принципу індивідуального застосування відповідальності за порушення правил оподаткування, негативні наслідки, зокрема у вигляді позбавлення права на формування витрат, можуть бути застосовані саме до того платника податків, який їх припустився, а не до іншої особи. 
Невиконання контролюючим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії має наслідком визнання його протиправним.
В свою чергу, контролюючим органом прийнято рішення без зазначення необхідного пакету документів і які базуються на припущеннях, тому в контролюючого органу не було достатніх підстав для включення Позивача до числа ризикових.
Отже, оскаржувані у даній адміністративній справі рішення не відповідають критеріям чіткості та зрозумілості акта індивідуальної дії та породжують неоднозначне трактування, що, в свою чергу, впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку Позивача виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.
Відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Таким чином, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що ГУ ДПС у       м. Києві не доведено наявності підстав для висновку про те, що ТОВ «АДК ЛЛІР» відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податків, з чим погоджується і колегія суддів.
З огляду на вищевикладене, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що оскаржувані рішення не відповідають вимогам обґрунтованості, що свідчить про їх протиправність.
Щодо позовних вимог про зобов`язання Головного управління ДПС у м. Києві області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «АДК ЛЛІР» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, колегія суддів зазначає наступне.
Як вже було зазначено вище, положеннями п. 6 Порядку № 1165 зокрема визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Отже, саме по собі скасування у судовому порядку рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості є безумовною підставою для виключення комісією регіонального рівня платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.
Суд першої інстанції обґрунтовано вказав, що оскільки рішення про визначення Позивача таким, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, підлягають скасуванню, то зобов`язання Відповідача виключити Позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним і ефективним способом захисту порушеного права Позивача. Крім цього, такий спосіб захисту є дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений. Тому позовні вимоги у зазначеній частині також підлягають задоволенню, з чим погоджується і колегія суддів.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 30 листопада 2021 року у справі № 340/1098/20.
З огляду на вищевикладене, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що належним способом захисту порушеного прав Позивача є зобов`язання Головного управління ДПС у м. Києві виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «АДК ЛЛІР» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості.
Колегія суддів також зазначає, що обраний спосіб захисту, щодо зобов`язання Головного управління ДПС у м. Києві вчинити відповідні дії узгоджується зі статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту), відповідно до якої кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів зазначає, що доводи апеляційної скарги не спростовують правомірності висновків суду першої інстанції.
Положеннями ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Розглянувши доводи Головного управління ДПС у м. Києві, викладені в апеляційній скарзі, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства України, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права, підстав для його скасування не вбачається, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 25 лютого        2025 року - без змін. 

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення, є остаточною та не підлягає касаційному оскарженню, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий-суддя:                                                                     В.П. Мельничук

                     Судді:                                                                      В.В. Кузьменко

                                                                                                        Я.М. Собків