ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Єдиний унікальний номер 640/3719/19
Номер провадження 22-ц/818/250/25

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 липня 2025 року                                                 м. Харків
 
Харківський апеляційний суд у складі:
головуючого судді Мальованого Ю.М.,
суддів: Тичкової О.Ю., Яцини В.Б.,
за участю:
секретаря судового засідання Шевченко В.Р.,
позивача ОСОБА_1 ,
представника позивача адвоката Сологубовської А.Е.,
представника ОСОБА_2 адвоката Чайковської А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського районного суду м. Харкова від 14 березня 2024 року у складі судді Єфіменко Н.В. у справі № 640/3719/19 за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «СЕТАМ», Міністерства юстиції України, міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах м. Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області, ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Гібадулової Лариси Августівни, Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінанс консалтинг захід», Департаменту реєстрації та цифрового розвитку Харківської міської ради, третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю "ОТП Факторинг Україна" про визнання недійсними електронних торгів, визнання недійсним та скасування правочину укладеного за результатами проведення електронних торгів, визнання недійсною та скасування реєстрації права власності, відновлення (визнання) права власності, витребування майна від набувача, відновлення реєстрації місця проживання,

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Державного підприємства «СЕТАМ» (далі – ДП «СЕТАМ»), Міністерства юстиції України, міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах м. Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області (далі – Міжрайонний ВДВС по Основ`янському та Слобідському районах м. Харкова ГТУЮ), Касторного Дениса Володимировича, приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу (далі – ХМНО) Гібадулової Лариси Августівни, Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінанс консалтинг захід» (далі -ТОВ «Фінанс консалтинг захід»), Департаменту реєстрації та цифрового розвитку Харківської міської ради, третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» (далі – ТОВ «ОТП Факторинг Україна»), про визнання недійсними електронних торгів, визнання недійсним та скасування правочину укладеного за результатами проведення електронних торгів, визнання недійсною та скасування реєстрації права власності, відновлення (визнання) права власності, витребування майна від набувача, відновлення реєстрації місця проживання.
Позов мотивовано тим, що на підставі договору купівлі- продажу від 15 квітня 2016 року він є власником квартири АДРЕСА_1 .
26 січня 2019 року він був позбавлений можливості користуватися своїм житлом, оскільки вхідні замки було змінено невідомими особами. 
В подальшому, йому стало відомо, що з 14 червня 2016 року в провадженні Міжрайонного ВДВС по Основ`янському та Слобідському районах м. Харкова ГТУЮ перебуває виконавче провадження, з виконання виконавчого листа 641/7136/15-ц, виданого Комінтернівським районним судом міста Харкова про стягнення з нього та ОСОБА_3 на користь ТОВ «ОТП Факторинг Україна» заборгованості за кредитним договором № МL-701/1043/2007 від 10 грудня 2007 року у розмірі 2 297 729, 96 грн.
Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 08 грудня 2018 року у виконавчому провадженні № 77712144 замінено стягувача ТОВ «ОТП Факторинг Україна» його правонаступником ТОВ «Фінанс консалдінг захід».
31 жовтня 2018 року в межах виконавчого провадження проведено електронні торги з продажу квартири за адресою: АДРЕСА_2 . Переможцем вказаних торгів було визнано ОСОБА_4 .
Вважає, що належну йому квартиру реалізовано з порушенням вимог законодавства.
Вказував про відсутність підстав для проведення електронних торгів, оскільки ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 25 квітня 2019 року по справі № 641/7136/15-ц заочне рішення від 12 листопада 2015 року на підставі якого видано Виконавчий лист по справі № 641/7136/15-ц скасовано.
11 червня 2019 року виконавче провадження закінчено.
ДП «СЕТАМ», Міжрайонним ВДВС по Основ`янському та Слобідському районах м. Харкова ГТУЮ у Харківській області під час укладення спірного договору не дотримано вимоги ч. 1 ст. 203 ЦК України, що є підставою для визнання правочину - електронних торгів недійсним.
Договір купівлі-продажу (Протокол, Акт) його квартири укладено в письмовій формі без нотаріального посвідчення, що є порушенням вимог закону та свідчить про його неукладеність.
Оскаржуваний  договір підписано неуповноваженими особами, оскільки дані з Єдиного державного реєстру не містять інформацію щодо повноважень ОСОБА_5 , як підписанта від ДП «СЕТАМ», а також ОСОБА_4 не може бути переможцем торгів, оскільки ним не сплачено гарантійний внесок.
Також, час проведення електронних торгів скорочено - на 5:45, що призвело до порушення його прав, оскільки за цей час інші учасники торгу могли запропонувати більшу суму грошей за купівлю квартири.
Його протиправно позбавлено належного йому майна, квартира вибула з його володіння не з його волі, у зв`язку з чим вважав, що спірне майно має бути витребувано на його користь. 
Посилаючись на вказані обставини, ОСОБА_1 просив:
- визнати недійсними електронні торги на електронному WEB сайті setam.net.ua від 31 жовтня 2018 року щодо продажу лота 308053;
- визнати недійсним (неукладеним) та скасувати правочин, укладений за результатами проведення електронних торгів від 31 жовтня 2018 року, затверджений ДП «СЕТАМ» (протокол № 366321), оформлений Актом № ВП 51432670 від 16 листопада 2018 року про проведення електронних торгів, затвердженим Міжрайонним ВДВС по Основ`янському та Слобідському районах міста Харків ГТУЮ у Харківській області - за договором купівлі - продажу однокімнатної квартири АДРЕСА_1 (лот 308053);
- визнати нечинним та скасувати: свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів реєстр. № 7271 від 26 листопада 2018 року; відомості з державного Реєстру речових прав на нерухоме майно: номер запису про право власності № 29105025 від 26 листопада 2018 року, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 44246159 від 26 листопада 2018 року за ОСОБА_4 , посвідчені ПН ХМНО Гібадуловою Л.А.;
-визнати (відновити) право власності на однокімнатну кв. АДРЕСА_1 ;
-зобов`язати державні органи внести до державного Реєстру речових прав на нерухоме майно відомості про нього як власника квартири АДРЕСА_1 ;
-витребувати у ОСОБА_2 однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 ;
-покласти солідарно на відповідачів судові витрати.
17 квітня 2019 року та 28 вересня 2021 року засобами поштового зв`язку ДП «СЕТАМ» подано відзив, в якому підприємство просило позов залишити без задоволення.
Відзив мотивовано тим, що спірне майно реалізовано з дотриманням вимог Закону України “Про виконавче провадження” та Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 29 вересня 2016 року № 2831/5 ( далі - Порядок) .
Зазначало, що інформаційне повідомлення про лот формується Організатором виключно на підставі заявки виконавця, який несе особисту відповідальність за повноту та достовірність інформації, що розміщена в Системі.
Також, позивачем не надано доказів порушення вимог Порядку в ході проведення електронних торгів, що вплинули на результат торгів та призвели до суттєвого порушення прав боржника.
03 квітня 2019 року та 23 липня 2020 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_2 подав відзив, в якому просив позов залишити без задоволення.
Відзив мотивовано тим, що він є правонаступником ОСОБА_4 , яким помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
За життя його батько ОСОБА_4 у встановленому законом порядку став переможцем електронних торгів, сплатив вартість лоту та набув у власність однокімнатну квартиру за адресою: АДРЕСА_2 .
Зазначав, що позивачем не доведено наявність порушень проведення торгів, вплив порушень на результати торгів та порушення його прав.
Вказував, що на час вчинення оспорюваного правочину заочне рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 12 листопада 2015 року у справі № 641/7136/15-ц було чинним. Спірна квартира була реалізована в порядку виконання рішення суду, а тому доводи позивача про недодержання вимог статті 203 цього ЦК України є необґрунтованими.
Вимогами чинного законодавства передбачено необхідність нотаріального посвідчення лише для свідоцтва про придбання нерухомого майна, у зв`язку з чим підстави для нотаріального посвідчено договору купівлі – продажу відсутні.
Вказував, про безпідставність доводів позивача про те, що час проведення електронних торгів було скорочено, оскільки електронні торги підлягають продовженню також у випадку, якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до закінчення десятихвилинного часу їх продовження, але не довше часу, встановленого в абзаці другому цього пункту. Відповідно до протоколу проведення електронних торгів визначено, що учасник 5 подав пропозицію о 17:57:01, у зв`язку із чим час було автоматично продовжено до 10 хвилин. О 18:02 надійшли пропозиції від учасників 7 та 12, у зв`язку із чим час було автоматично продовжено до 18:12. Заявка переможця надійшла о 18:06:55, тобто більше ніж за 5 хвилин до закінчення 18:12. Таким чином, доводи позивача про те, що час проведення електронних торгів було скорочено є безпідставними.
Він є добросовісним набувачем спірного майна та витребування майна призведе саме до порушення його прав та покладення на нього надмірних та несправедливих процедур для відновленого його порушеного права. Натомість, кредитний договір було укладено дружиною позивача, у зв`язку із чим грошові кошти стали об`єктом спільної сумісної власності подружжя, яке несе солідарну відповідальність за невиконання кредитного договору. 
Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 14 березня 2024 року позов ОСОБА_1 залишено без задоволення.
Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що за відсутності доказів порушення прав позивача під час реалізацією спірного майна, скасування рішення суду першої інстанції, на виконання якого проведено торги, та направлення справи за підсудністю не є безумовно підставою для визнання торгів та подальших дій недійсними, а тому підстави для задоволення позову відсутні. Також суд вказував, що спір про стягнення заборгованості наразі не розглянуто, а тому висновки про відсутність підстав для стягнення боргу є передчасними. У разі ухвалення рішення про залишення позову Банку без задоволення, ОСОБА_1 не позбавлений можливості захистити свої права у порядку, передбаченому ст. 444 ЦПК України.
25 липня 2024 року ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Сологубовська Анжеліка Едуардівна, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права, неправильне застосування норм матеріального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким задовольнити його позов.
Апеляційна скарга мотивована тим, що проведення прилюдних торгів відбулося з порушенням вимог чинного законодавства, які вплинули на результати торгів, та призвели до порушення його конституційних прав, а саме - право власності, право на житло, оскільки спірна квартира є його єдиний житлом.
Оскільки заочне рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 12 листопада 2015 року у справі № 641/7136/15-ц про стягнення з нього заборгованості за кредитним договором № ML-701|1043|2007 від 10 грудня 2007 року було скасовано, тому воно не створює жодних правових наслідків окрім його нечинності (недійсності), а тому не існувало законних підстав для проведення примусового виконання рішення суду по справі № 641/7136/15-ц та проведення електронних торгів - ЛОТ 308053.
Вказував, що під час здійснення виконавчих дій у виконавчих провадженнях № 51432670 та № 51432969 від 14 червня 2016 року державним виконавцем порушено його прав, оскільки боржника не було належним чином повідомлено про відкриття виконавчого провадження та подальші виконавчі дії.
Стягувачем не сплачено 45 954,60 грн у виконавчому провадженні № 51432670 від 14 червня 2016 року та 73 грн 08 коп. у виконавчому провадженні № 51432969 від 14 червня 2016 року, чим спричинено матеріальні збитки Державі. Також, стягувачем не сплачено виконавчий збір у сумі 46 027, 68 грн. 
При здійсненні виконавчих дій державним виконавцем порушено вимоги ст. 46 Закону України «Про виконавче провадження» про черговість задоволення вимог, оскільки в першу чергу потрібно було погасити платежі до бюджету (Виконавчий збір), а вже потім задовольняти вимоги стягувача.
Зазначав, що за 20 днів до подання позову про стягнення заборгованості ТОВ «ОТП «Факторинг Україна» виключено з Державного Реєстру Фінансових установ та анульовано Свідоцтво «Про реєстрацію фінансової установи» серії ФК №241 та додаток до нього від 03 грудня 2009 року. 
Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова (№ 77712144) замінено сторону виконавчого провадження – стягувача ТОВ «ОТП Факторинг Україна» його правонаступником ТОВ «Фінанс Консалтинг Захід», яке, відповідно до КВЕД, не має права на проведення фінансової діяльності.
Вказував, що до державних реєстрів внесені недостовірні факти стосовно однієї і тієї ж виконавчої дії відносно одного і того ж майна, а як наслідок «ЗАЯВКА» від 09 жовтня 2018 року № 24-29/51432670/ДВ-10, на підставі якої відбулися електронні торги 31 жовтня 2018 року ЛОТ 308053 - не відповідає нормам чинного законодавства та викладена в ній інформація не відповідає дійсності.
Заявка оформлена з чисельними порушеннями законодавства, а саме: не містить відомості про нового стягувача ТОВ «Фінанс косалдінг Захід» та додатка до Заявки з інформацією що до належного повідомлення Боржника про визначення вартості майна. Також у заявці зазначено фіктивні відомості про зберігача майна ОСОБА_6 (квартира на зберігання не передавалась), про обтяження майна - № 24407074 від 01 грудня 2017 року - арешт нерухомого майна, але арешт накладено Постановою про арешт від 17 січня 2018 року, номер запису про обтяження 27488140 від 14 серпня 2018 року.
Організатором торгів, ДП «СЕТАМ», 31 жовтня 2018 року порушено Порядок реалізації арештованого майна, а саме інформація до Системи повинна бути внесена 14 жовтня 2018 року (Заявку отримано 11 жовтня 2018 року), а тому після формування та внесення лота до Системи, торги повинні були відбутись 01 листопада 2018 року. Між тим, торги відбулись на один день раніше та їх припинено на 5 хвилин 45 секунд раніше до закінчення встановленого додаткового часу.
Сторони договору купівлі-продажу майна ОСОБА_5 та ОСОБА_4 не були правомочні на укладання правочину, оскільки у ОСОБА_5 відсутнє право підпису документів від Організатора торгів (згідно з даними реєстру); ОСОБА_7 – не сплатив гарантійний внесок. Згідно з бухгалтерською документацією ДП «СЕТАМ», Рахунок НОМЕР_1 за 29 жовтня 2018 року - з особового рахунку учасника № НОМЕР_2 грошові кошти не перераховувались, а тому ОСОБА_7 не мав права брати участь у торгах.
Акт про проведені електронні торги № ВП 51432670 від 16 листопада 2018 року складено на підставі недійсного Протоколу № 366321 та з порушенням вимог закону. Відповідно до вказаного акту на депозитний рахунок Міжрайонного ВДВС по Основ`янському та Слобідському районах м. Харкова ГТУЮ за придбання предмету нерухомого майна надійшло 361 304 грн. Проте, покупцем мало бути сплачено 380 320, 00 грн (ціна продажу лота) + 19 016,00 грн (винагорода СЄТАМ) = 399 336 грн. 
Вказував, що він вже звертався до суду про поворот виконання рішення – та йому було відмовлено у задоволенні позову, а тому витребування майна - є належним способом захисту прав. 
Заслухавши суддю-доповідача, позивача ОСОБА_1 та його представника адвоката Сологубовську А. Е., які підтримали апеляційну скаргу, представника ОСОБА_2 адвоката Чайковську А. В., яка проти скарги заперечувала, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, виходячи з такого.
Згідно з частиною 3 статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Судом встановлено, що з 11 липня 1998 року ОСОБА_3 та ОСОБА_1 перебували у зареєстрованому шлюбі, який розірвано рішенням Дворічанського районного суду Харківської області від 23 вересня 2015 року (том 2, а.с.106).
15 квітня 2016 року на підставі договору купівлі-продажу ОСОБА_1 набув у власність квартиру АДРЕСА_1 (том 1, а.с. 173, 174).
Заочним рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 12 листопада 2015 року стягнуто солідарно з ОСОБА_3 та ОСОБА_1 на користь ТОВ «ОТП «Факторинг Україна» заборгованість за кредитним договором № ML-701/1043/2007 від 10 грудня 2007 року в сумі 2 297 729, 96 грн (том 2, а.с.95-96).
Відповідно до вказаного заочного рішення, 10 грудня 2007 року між ПАТ «ОТП Банк», яке є правонаступником ЗАТ «ОТП Банк» та ОСОБА_3 укладений кредитний договір № МL-701/1043/2007, за яким остання отримала кредит у розмірі 61376 швейцарських франків 67 центів, із сплатою відсотків за користування кредитом 3,99 + FIDR, строком до 10 грудня 2027 року. Договір забезпечено порукою, укладеною з ОСОБА_1 
24 травня 2016 року на виконання заочного рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 12 листопада 2015 року видано виконавчий лист, який пред`явлено до виконання (том 1, а.с. 136, том 2, а.с. 106).
Постановою державного виконавця Комінтернівського ВДВС м. Харків ГТУЮ Харківської області від 14 червня 2016 року відкрите виконавче провадження № 51432670 з виконання виконавчого листа, виданого 25 червня 2016 року про стягнення з ОСОБА_3 та ОСОБА_1 на користь ТОВ «ОТП «Факторинг Україна» заборгованість за кредитним договором № ML-701/1043/2007 від 10 грудня 2007 року в сумі 2 297 729, 96 грн (том 2, а.с. 100).
Постановою державного виконавця Міжрайонного ВДВС по Основ`янському та Слобідському районах м. Харкова ГТУЮ від 18 січня 2018 року описано та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 (том 1, а.с.138-139).
04 жовтня 2018 року суб`єктом оціночної діяльності ФОП ОСОБА_8 складено звіт про оцінку майна, відповідно до якого вартість вище вказаної квартири становить 322 300 грн (том 3, а.с. 12 – 36 ).
09 жовтня 2018 року Міжрайонним ВДВС по Основ`янському та Слобідському районах м. Харкова ГТУЮ направлено ОСОБА_1 повідомлення про результати визначення вартості майна боржника, яке було повернуто за закінченням терміну зберігання (том 4, а.с. 68,69, 71).
09 жовтня 2018 року Міжрайонним ВДВС по Основ`янському та Слобідському районах м. Харкова ГТУЮ подано заявку про реалізацію майна, а саме – однокімнатної квартири загальною площею 18,5 кв.м. за адресою АДРЕСА_2 , яка належить ОСОБА_1 . Відповідно до вказаної заявки стягувачем зазначено ТОВ «ОТП Факторинг Україна», зберігач майна – ОСОБА_9 . Відомості про чинні обтяження майна – арешт нерухомого майна, № 24407074 від 01 грудня 2017 року, вартість майна, що передається на реалізацію, визначена відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» та становить – 322 300 грн (том 1, а. с. 133-134).
31 жовтня 2018 року ДП «СЕТАМ» проведено електронні торги з продажу однокімнатної квартири (лот 308053) розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 18,5 кв.м. Відповідно до протоколу № 366321 проведення електронних торгів переможцем торгів визнано ОСОБА_4 , учасник 12, вартість продажу 380320 грн, сума, яку необхідно перерахувати на рахунок продавця – 361304 грн (том 1, а.с. 9-10,37-38, 131-137).
16 листопада 2018 року начальником Міжрайонного ВДВС по Основ`янському та Слобідському районах м. Харкова ГТУЮ складено акт про проведені електронні торги ВП № 51432670, відповідно до якого Електронні торги проводилися Державним підприємством «СЕТАМ» на електронному WEB сайті setam.net.ua. Дата та час проведення торгів: 31 жовтня 2018 року 09:00 – 31 жовтня 2018 року 18:12.
31 жовтня 2018 року електронні торги з реалізації вказаного вище арештованого майна відбулися, про що ДП «СЕТАМ» сформовано протокол проведення електронних торгів № 366321 (лот № 30805).  Стартова ціна: 322300,00 грн, ціна продажу: 380320,00 грн, сума сплаченого гарантійного внеску: 16115,00 грн, сума сплаченого розміру додаткової винагороди: 2901,00 грн.  Грошові кошти за придбаний предмет нерухомого майна у розмірі 361304,00 грн надійшли 06 листопада 2018 року, 07 листопада 2018 року, 08 листопада 2018 року на депозитний рахунок Міжрайонного ВДВС по Основ`янському та Слобідському районах міста Харків ГТУЮ. Вказаний акт є документом, що підтверджує виникнення у покупця права власності на придбане майно у випадках, передбачених законодавством України (том 1, а.с. 8). 
07 листопада 2018 року на рахунок ВДВС ОСОБА_2 було сплачено 240000 грн (том 4, а.с. 92,93).
Відповідно до листа Міжрайонного ВДВС по Основ`янському та Слобідському районах м. Харкова ГТУЮ від 09 листопада 2018 року ДП «СЕТАМ» повідомлено, що переможець електронних торгів відповідно до протоколу № 366321 здійснив повний розрахунок за придбане майно - лот № 308053 (том 4, а.с. 64).
26 листопада 2018 року на підставі вказаного акту про проведені електронні торги ВП № 51432670 ОСОБА_4 приватним нотаріусом ХМНО Гібадуловою Л.А. видано свідоцтво про право власності на квартиру АДРЕСА_1 (том 1, а. с. 11).
Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 08 листопада 2019 року замінено стягувача у виконавчому провадженні з ТОВ «ОТП «Факторинг Україна» на правонаступника - ТОВ «Фінанс консалтинг Захід» (том 4, а.с. 60-62).
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер (том 1, а.с. 73).
Відповідно до довідки приватного нотаріуса ХМНО Кішкіної О.О. за № 329//01-16 від 10 червня 2019 року спадкоємцем усього майна ОСОБА_4 є ОСОБА_2 (том 1, а.с. 74).
Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 25 квітня 2019 року заочне рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 15 листопада 2015 року скасоване, справа призначена до розгляду в порядку загального позовного провадження (том 1, а.с. 172).
11 червня 2019 року виконавчі провадження ВП № 51432669 та ВП № 51432670 з примусового виконання виконавчого листа № 641/7136/15-ц, виданого 24 травня 2016 року Комінтернівським районним судом м. Харкова про солідарне стягнення 2 297 729, 96 грн закінчено у зв`язку з скасуванням заочного рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 12 листопада 2015 року (том 1, а.с. 175, 176).
29 травня 2019 року ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова цивільна справа за позовом ТОВ «Фінанс консалтинг Захід» до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором передана до Київського районного суду м. Харкова за підсудністю.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 15 лютого 2021 року позовні вимоги правонаступника ТОВ «Фінанс консалтинг Захід» до ОСОБА_3 та ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором № ML-701/1043/2007 від 10 грудня 2007 року залишено без розгляду (том 3, а.с. 201).
Заочним рішенням Дзержинського районного суду міста Харкова від 06 вересня 2019 року у справі № 638/5898/19договір поруки № SR-701/1043/2007 від 10 грудня 2007 року, укладений між ЗАТ «ОТП Банк» та ОСОБА_3 визнаний припиненим (том 3, а.с. 203-206).
Ухвалою Дзержинського районного суду міста Харкова від 22 березня 2021 року вказане заочне рішення скасовано, справу призначено до розгляду   за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою Дзержинського районного суду міста Харкова від 03 квітня 2024 року позов ОСОБА_1 до ТОВ «Фінанс консалтинг Захід», ПрАТ «ОТПБанк», ТОВ «ОТП Факторинг Україна», ТОВ «Фінансова компанія «Довіра та гарантія», ОСОБА_3 про визнання договору поруки припиненим - залишено без розгляду (https://reyestr.court.gov.ua/Review/118108532).
У частині 1 статті 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Згідно з частиною 1 статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку, регламентуються Законом України «Про виконавче провадження».
Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) – сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.
У статті 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.
Згідно з частинами 1, 2 статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині 8 статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.
Аналіз положень Закону України «Про виконавче провадження» свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна, як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна.
Відповідно до наведених правових норм виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими виконавчою службою укладається відповідний договір.
Згідно з пунктом 1 Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, в редакції, чинній на час проведення електронних торгів, електронні торги – продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 02 листопада 2021 року у справі № 925/1351/19 (провадження № 12-35гс21) дійшла висновку, що, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця — учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, проведення процедури прилюдних торгів є правочином.
Такий висновок узгоджується з нормами статей 650, 655 та частини 4 статті 656 ЦК України, які відносять до договорів купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах, публічних торгах та визначають, що до таких договорів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі № 367/6231/16-ц (провадження № 14-529цс19) зазначено, що відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу і така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених частинами 1 – 3 та частинами 5, 6 статті 203 ЦК України, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (частина 1 статті 215 цього Кодексу). Для застосування наслідків недотримання вказаних вимог, при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити чи мало місце порушення вимог законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.
Тобто для визнання судом торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання торгів недійсними (порушення правил проведення торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду (див. пункт 53 постанови Великої Палати Верховного Суду від 11 вересня 2024 року у справі № 554/154/22 (провадження № 14-24цс24)).
Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у постанові від 03 червня 2024 року у справі № 587/2230/21 (провадження № 61-5981сво23) відступив від висновків, викладених у постановах Верховного Суду у складі колегії судів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 листопада 2018 року у справі № 712/1317/14-ц (провадження № 61-22566св18) та від 07 лютого 2019 року у справі № 522/1516/15-ц (провадження № 61-25870св18), і вказав, що наявність підстав для визнання того чи іншого правочину недійсним має встановлюватися судом саме на момент його вчинення. Рішення суду про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, не має зворотної дії в часі і не може породжувати правові наслідки, у тому числі й щодо недійсності правочину, або впливати на інші юридичні факти, що настали до набрання законної сили рішенням суду про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню.
Згідно з частинами 1-3 статті 12, частинами 1, 5, 6 статті 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц).
Цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням «балансу вірогідностей». Суд повинен вирішити, чи існує вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри.
Встановивши фактичні обставини, які склалися у цій справі, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відмову в задоволенні позову, оскільки ухвала суду, якою скасовано судове рішення, на підставі якого проводились спірні електронні торги, ухвалена 25 квітня 2019 року, а електронні торги проведені 31 жовтня 2018 року, тобто на час проведення електронних торгів заочне рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 12 листопада 2015 року було чинним.
Заперечення ОСОБА_1 щодо несплати ОСОБА_10 авансового внеску та вартості лоту є необґрунтованими та спростовуються матеріалами справи.
Доводи ОСОБА_1 щодо неправомірності дій відповідачів, оскільки торги проведення раніше за часом та в меншому обсязі, що мало вплинути на кількість учасників та вартість продажу є необґрунтованими.
Відповідно до п.3 розділу ІІІ Порядку Організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот аукціону (інформаційне повідомлення про електронний аукціон (аукціон за фіксованою ціною)) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується Системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження тощо).
Після внесення лота до Системи автоматично визначається строк для підготовки до проведення аукціону, реєстрації учасників, огляду майна, який становить:
для аукціонів за фіксованою ціною - 5 календарних днів;
для електронних аукціонів:
для лотів зі стартовою ціною до 5000,00 грн - 10 календарних днів;
для лотів зі стартовою ціною від 5000,01 до 1000000,00 грн - 20 календарних днів;
для лотів зі стартовою ціною від 1000000,01 грн - 30 календарних днів.
Дата початку проведення електронного аукціону (аукціону за фіксованою ціною) призначається на наступний після закінчення зазначених строків день та відображається в інформаційному повідомленні, яке розміщується на Веб-сайті автоматично після внесення інформації про лот у Систему.
Отже, дата проведення аукціону визначається системою автоматично, виключає доводи позивача про винні дії ДП «СЕТАМ» або державного виконавця, спрямовані на зменшення часу для підготовки проведення торгів.
Також, відповідно до п. 1 розділу V Пордяку електронний аукціон розпочинається у визначений в інформаційному повідомленні про електронний аукціон день. Електронний аукціон проводиться протягом одного робочого дня з 9-ї до 18-ї години. Якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до завершення строку, визначеного в абзаці першому цього пункту, електронний аукціон автоматично продовжується на 10 хвилин від часу подання останньої цінової пропозиції, але не пізніше 22-ї години. Електронний аукціон підлягає продовженню також у випадку, якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до закінчення десятихвилинного часу їх продовження, але не довше часу, встановленого в абзаці другому цього пункту.
Зважаючи на вказані вимоги закону, судова колегія також не вбачає порушень порядку проведення торгів.
Також, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі № 367/6231/16-ц (провадження № 14-529цс19) викладено такий висновок: «Порушення, допущені державним (приватним) виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо, підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом».
Отже, дії державного виконавця у виконавчому провадженні до призначення електронних торгів не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для скасування акта державного виконавця про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу.
Надавши оцінку спірним правовідносинам, враховуючи те, що позивач не надав доказів на підтвердження неправомірності дій державного виконавця щодо підготовки майна до реалізації, проведення його оцінки та передачі майна стягувачу, зокрема недотримання порядку реалізації майна, а також те, що ОСОБА_1 не оскаржував дії державного виконавця, зокрема щодо визначення оцінки спірного майна, не довів, що вартість реалізованого на прилюдних торгах майна є значно нижчою від ринкової, та не зазначив, яка, на його думку, ринкова вартість майна мала бути станом на час проведення такої оцінки, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відсутність порушення державним виконавцем і майнових прав та законних інтересів позивача під час передання майна стягувачу у рахунок погашення боргу, тому обґрунтовано відмовив у задоволенні позову.
Також, судова колегія вважає за необхідне зауважити, що позовні вимоги про визнання недійсними протоколу проведення електронних торгів, акта про проведені електронні торги та свідоцтва про придбання майна з електронних торгів є неналежними способами захисту права, що є самостійною підставою для відмови у їх задоволенні.
Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року в справі № 638/2304/17).
Видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) є передбаченою пунктом 5 частини 1 статті 34 Закону України «Про нотаріат» окремою нотаріальною дією, спрямованою на посвідчення відповідного права переможця аукціону, тобто є юридичним оформленням факту, що відбувся на підставі правочину. На відміну від дій із нотаріального посвідчення правочинів, нотаріус, який вчиняє нотаріальну дію з видачі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, не встановлює дійсні наміри сторін до вчинення правочину, відсутність заперечень щодо кожної з умов правочину, а перевіряє тільки факт набуття права власності на нерухоме майно конкретним набувачем і підтвердження цього права внаслідок проведення прилюдних торгів (близькі за змістом висновки Великої Палати Верховного Суду містяться у постанові від 02 листопада 2021 року у справі № 925/1351/19 (пункти 6.21, 6.22). Визнання недійсним свідоцтва як документа, який видав нотаріус для підтвердження права власності переможця аукціону (покупця), не захистить ні інтерес кредитора у поповненні (недопущенні зменшення) ліквідаційної маси боржника, ні такий же інтерес самого боржника. Цей документ не породжує жодного права. Тому позовна вимога про визнання його недійсним не є належним способом захисту (пункти 42, 43 постанови Великої Палати Верховного Суду від 06 липня 2022 року в справі № 914/2618/16).
Між тим, щодо позовних вимог до приватного нотаріуса Гібадулової Л.А., то суд вважає за необхідним зазначити, що відповідно до частини 2 статті 48 ЦПК України позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.
У постанові Верховного Суду від 14 грудня 2022 року у справі № 126/2200/20 зазначено, що спір про скасування рішення про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно має розглядатись як спір, пов`язаний з порушенням цивільних прав позивача на нерухоме майно іншою особою, за якою зареєстроване аналогічне право щодо того ж нерухомого майна. Належним відповідачем у такому спорі є особа, речове право на майно якої оспорюється та щодо якої здійснено запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Державний реєстратор не може виступати належним відповідачем у такому спорі, він лише зобов`язаний виконати рішення суду щодо скасування державної реєстрації речового права або його обтяження незалежно від того, чи був цей реєстратор залучений до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, чи не був залучений (постанова Верховного Суду від 14 липня 2021 року у справі № 336/4662/19).
Встановивши, що позов заявлений до неналежного відповідача та немає визначених процесуальним законом підстав для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача (постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц, від 21 листопада 2018 року у справі № 127/93/17-ц, від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц, від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц, від 30 січня 2019 року у справі № 552/6381/17).
З урахуванням наведеного, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимоги до приватного нотаріуса ХМНО Гібадулової Л.А., проте не врахував, що позов в цій частині пред`явлено до неналежного відповідача.
Інші доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, фактично зводиться до переоцінки доказів, яким судом надана належна оцінка.
Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).
Оскільки апеляційна скарга задоволенню не підлягає, підстав для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, а також розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, немає.
Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.
Рішення Київського районного суду м. Харкова від 14 березня 2024 року у частині вирішення спору щодо вимог до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Гібадулової Лариси Августівни змінити, виклавши мотивувальну частину судового рішення в редакції цієї постанови.
В іншій частині рішення суду залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 11 липня 2025 року.

Головуючий                                                                 Ю.М. Мальований

Судді                                                                         О.Ю. Тичкова 

В.Б. Яцина