ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2025 року
м. Хмельницький

Справа № 676/4649/24
Провадження № 22-ц/820/1580/25

Хмельницький апеляційний суд
в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
Костенка А.М. (суддя-доповідач), Гринчука Р.С., Корніюк А.П.
секретар судового засідання Дубова М.В.
з участю: прокурора та представника відповідача ОСОБА_1 
розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу № 676/4649/24 за апеляційною скаргою керівника Кам`янець-Подільської окружної прокуратури на ухвалу Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 21 травня 2025 року про залишення позову без розгляду в складі судді Вдовичинського А.В. у цивільній справі за позовом керівника Кам`янець-Подільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, Хмельницької обласної військової адміністрації, до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, ОСОБА_1 , третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог ОСОБА_2 , треті особи на стороні позивача, які не заявляють самостійних вимог, Національний природний парк «Подільські Товтри», Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України», про скасування державної реєстрації права приватної власності на земельну ділянку, скасування державної реєстрації земельної ділянки, зобов`язання повернути земельну ділянку.
Заслухавши доповідача, пояснення учасників справи, дослідивши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, суд
в с т а н о в и в :
У липні 2024 року Керівником Кам`янець-Подільської окружної прокуратури подано позов в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою на здійснення функцій у спірних правовідносинах: Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, Хмельницької обласної державної адміністрації, в якому прокурор просив: скасувати державну реєстрацію права приватної власності ОСОБА_1 на земельну ділянку з кадастровим номером 6822484100:03:005:0002, площею 2,00 га; скасувати державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером 6822484100:03:005:0002; зобов`язати ОСОБА_1 повернути земельну ділянку з кадастровим номером 6822484100:03:005:0002, площею 2,00 га, в державну власність в особі Хмельницької обласної державної адміністрації. 
Прокурор посилався на незаконну зміну цільового призначення земель без погодження уповноважених органів; формування земельної ділянки з невідповідним цільовим призначенням; незаконність передачі у приватну власність особливо цінних земель, а саме природнозаповідного фонду та землі лісогосподарського призначення. При цьому правові підстави позову визначив у вигляді ст. ст. 20, 21, 152 ЗК України та ст. 391 ЦК України. 
Ухвалою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду від 29 липня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у вказаній справі.
Ухвалою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду від 21 травня 2025 року позовну заяву прокурора залишено без розгляду.
Керівник Кам`янець-Подільської окружної прокуратури подав апеляційну скаргу на таку ухвалу суду, посилається на її незаконність та необґрунтованість, просить її скасувати та направити справу для продовження розгляду по суті до суду першої інстанції. Вказує, що позовну заяву Кам`янець-Подільською окружною прокуратурою подано до суду 02.07.2024 року. Станом на момент реалізації прокурором повноважень з представництва інтересів держави в суді шляхом звернення з позовом до суду діяла редакція статті 177 ЦПК України, яка визначала перелік документів, що додаються до позовної заяви. Позовну заяву з доданими до неї документами подано прокурором до суду з дотриманням вимог ст. 177 ЦПК України. Водночас, залишаючи позовну заяву без руху, суд зазначив, що 09.04.2025 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача», яким доповнено частину четверту статті 177 ЦПК України абзацом другим такого змісту: «У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви». Умови та порядок компенсації викладено законодавцем у ч. 5 ст. 390 ЦК України. Порядок обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права викладено у ст. 388 ЦК України. При цьому ст. 177 ЦПК України не містить умов та порядку компенсації вартості нерухомого майна, а також порядку обчислення та перебігу граничного строку, оскільки є нормою процесуального права, а не нормою матеріального права. Стаття 177 ЦПК України лише встановлює вимоги до процесуального документа – позовної заяви. Таким чином, ч. 4 ст. 177 ЦПК України не має зворотної дії в часі з огляду на відсутність у законодавстві вказівки про її зворотну дію.
Крім того, вказує прокурор, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у силу зовнішніх, об`єктивних, явних і видимих ознак, характерних для земель лісового та природно-заповідного фонду (входження до лісового масиву), знали або, проявивши розумну обачність, мали знати про те, що спірна земельна ділянка належить до земель природно-заповідного фонду, зайнята частково лісом. Первісним набувачем ОСОБА_2 та відповідачем ОСОБА_1 свідомо проігноровано фактичне розташування земельної ділянки, оскільки спірна земельна ділянка по всьому периметру межує лише з землями лісогосподарського призначення (6822484100:03:005:0001, площею 118,1403 га) та землями природно-заповідного фонду (6822481500:06:002:0021, площею 442,58 га), з власниками яких, як із суміжними землекористувачами технічна документація із землеустрою взагалі не погоджувалась, що підтверджується доданими до позову доказами. Договір купівлі-продажу укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 15.05.2019 – через 55 днів після першої реєстрації продавцем права власності на майно в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (21.03.2019). Відчуження вкритої багаторічними лісовими культурами земельної ділянки з кадастровим номером 6822484100:03:005:0002 площею 2,00 га відбулося за 20 000,00 гривень. За договором ділянка продається як земля для ведення особистого селянського господарства, склад угідь – рілля, у той час як доданими до позову доказами підтверджується, що вона зайнята лісовими насадженнями на час укладення відповідного договору. Те, що земельна ділянка з кадастровим номером 6822484100:03:005:0002 розташована на території НПП «Подільські Товтри» та ландшафтного заказника місцевого значення «Староушицький», більша площа якого зайнята природними лісами, є загальновідомим фактом. Більше того, законодавство не передбачає можливості передання земельних ділянок природно-заповідного фонду у приватну власність для ведення особистого селянського господарства, як вказано у договорі купівлі-продажу від 15.05.2019 року, а відтак не є добросовісними набувачами. 
Представник ОСОБА_1 – адвокат Остапчук О.О. подав відзив на апеляційну скаргу. Вказує, що ухвалою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду 07 травня 2025 року позов залишено без руху і надано прокурору 10 днів з дня отримання копії ухвали для подання до суду чинної на дату подання позову експертно-грошової оцінки спірних земельних ділянок і внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі їх вартості. При цьому, без наявних у матеріалах справи доказів оцінки майна, а також внесення на депозитний рахунок суду вартості майна, яка витребовується у добросовісного власника, позов не підлягає до задоволення. Тобто, позивач мав добровільно усунути вказані недоліки. Вважають, що зобов`язання провести оцінку майна та внести кошти на депозитний рахунок суду застосовується зворотна діє закону в часі. А тому, у зв`язку із невиконанням позивачем вимог ухвали суду від 07.05.2025 року у справі № 676/4649/24, суд правомірно залишив без розгляду позовну заяву керівника Кам`янець-Подільської окружної прокуратури.
Заслухавши учасників справи та дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.
Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Судом встановлено, що у липня 2024 року керівник Кам`янець-Подільської окружної прокуратури звернувся з позовом в інтересах держави в особі Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, Хмельницької обласної військової адміністрації, до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, ОСОБА_1 , третя особа на стороні відповідача ОСОБА_2 , треті особи на стороні позивача Національний природний парк «Подільські Товтри», Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України»,про скасування державної реєстрації права приватної власності на земельну ділянку, скасування державної реєстрації земельної ділянки, зобов`язання повернути земельну ділянку.
Позовна заява мотивована тим, що наказом Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області рішення від 21.10.2016 року № 22-1639-СГ від 12.03.2019 року затверджено технічну документацію та передано у власність ОСОБА_2 в порядку безоплатної приватизації земельну ділянку, площею 2 га, кадастровий номер 68224854100:03:005:0002.
Однак дана земельна ділянка була передана ОСОБА_2 з порушенням вимог чинного законодавства, так як знаходиться в межах ландшафтного заказника місцевого значення «Староушицький» та національного природного парку «Подільські Товтри», а також знаходиться в межах земель лісового фонду, що розташовані на території об`єкту Смарагдової мережі - національного природного парку «Подільські Товтри».
В послідуючому ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу від 15 травня 2019 року відчужила дану земельну ділянку ОСОБА_1 .
Ухвалою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 29 липня 2024 року відкрито провадження у справі, підготовче засідання призначено на 26 вересня 2024 року.
В послідуючому ухвалою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 07 травня 2025 року позовну заяву прокурора залишено без руху з тих підстав, що позивачем не виконано вимоги ч. 4 ст. 177 ЦПК України. Зокрема, суду не надано нормативно-грошової оцінки земельної ділянки та доказів на підтвердження внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості земельної ділянки з кадастровим номером 68224854100:03:005:0002.
Надано строк для усунення недоліків шляхом подання доказів, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості земельної ділянки з кадастровим номером 68224854100:03:005:0002, експертно-грошова оцінка якої здійснена в порядку, визначеному законом та чинна на дату подання позовної заяви, 10 днів з дня вручення позивачу ухвали.
Оскаржуваною ухвалою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області 21 травня 2025 року позовну заяву залишено без розгляду у зв`язку із невиконанням вимог ухвали Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 07 травня 2025 року про залишення позовної заяви без руху.
Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 3 ЦПК України, провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Закон, який встановлює нові обов`язки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі.
09 квітня 2025 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» №4292-ІХ від 12 березня 2025 року, згідно з яким ст. 390 ЦК України доповнено ч. 5 наступного змісту: «Суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві.
Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.
Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду».
Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви».
Частину 4 статті 177 ЦПК України доповнено абзацом 2 такого змісту: «У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви».
Статтю 265 ЦПК України доповнено частиною 14 такого змісту: «14. У разі відмови у задоволенні позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, закриття провадження у справі, залишення позову без розгляду суд вирішує питання про повернення позивачу внесених ним на депозитний рахунок суду грошових коштів як компенсації вартості майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, а у разі задоволення позову - про перерахування грошових коштів на користь добросовісного набувача».
Відповідно до ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.
Відповідно до положень ст. 388 ЦК України якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно: 1) було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; 2) було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; 3) вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом.
Майно не може бути витребувано від добросовісного набувача, якщо: 1) воно було продане або передане у власність у порядку, встановленому для виконання судових рішень; 2) воно було продане такому набувачеві на електронному аукціоні у порядку, встановленому для приватизації державного та комунального майна.
Якщо майно було набуте безвідплатно в особи, яка не мала права його відчужувати, власник має право витребувати його від добросовісного набувача у всіх випадках.
Як вбачається з матеріалів конкретної справи, прокурором подано до суду позовну заяву про зобов`язання ОСОБА_1 повернути у власність держави спірну земельну ділянку, яку він набув за відплатним договором, однак при цьому в позові прокурор не послався ні на норми ст. 387 ЦК України, ні на норми ст. 388 ЦК України. 
В зв`язку з цим суд першої інстанції правомірно застосував при вирішенні даного спору норми ч. 4 ст. 177 ЦПК України, ч. 11 ст. 187, ч. 14 ст. 265 ЦПК України.
Доводи апеляційної скарги, що норми ч. 4 ст. 177 ЦПК України не мають зворотної дії в часі та відповідно не підлягали застосуванню при вирішенні даного спору слід відхилити. 
Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Закон, який встановлює нові обов`язки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу, чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі.
Згідно розділу II. Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» №4292-ІХ від 12 березня 2025 року, який набрав чинності  09 квітня 2025 року цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування. Положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом.
Цими ж перехідними положеннями внесено зміни і до норм ст.ст. 177, 185, 265 ЦПК України.
З системного аналізу норм даного закону і його прикінцевих і перехідних положень слід дійти висновку, що якщо положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом, тобто норми ст. 390 ЦК України, то в даному випадку слід застосовувати і норми ст.ст. 177, 185, 265 ЦПК України, чинні на час розгляду таких справ в суді першої інстанції відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України. При цьому в разі незастосування даних норм ЦПК України буде неможливо застосувати та виконати при вирішенні даного спору вимоги ст. 390 ЦК України в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна.
Також суд відхиляє доводи апеляційної скарги, що ОСОБА_1 є недобросовісним набувачем.
Такі доводи апелянта суперечать визначенню добросовісного набувача, передбаченого нормами ст. 388 ЦПК України, та фактично базуються на припущеннях.
При цьому на даній стадії перегляду процесуальної ухвали суду апеляційний суд за відсутності в позові посилання прокурором на добросовісність чи недобросовісність дій відповідача при набутті у власність спірної земельної ділянки не може давати оцінку даній обставині, яка має бути з`ясовані судом при вирішенні спору по суті.
Також колегія суддів звертає увагу, що прокурор в силу норм ЦПК України не позбавлений можливості звернутись до суду з новим позов і обґрунтовувати свої позовні вимоги, посилаючись на відповідні норми ЦК України.
Ухвала постановлена з дотриманням норм процесуального права в і підстав для її скасування в межах апеляційної скарги не вбачається.
Керуючись ст. ст. 374, 375, 382, 384, 389, 390 ЦПК України, суд
п о с т а н о в и в:
Апеляційну скаргу керівника Кам`янець-Подільської окружної прокуратури залишити без задоволення.
Ухвалу Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 21 травня 2025 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення, проте може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.
Повне судове рішення складено 10 липня 2025 року.

Судді                         А.М. Костенко
Р.С. Гринчук
А.П. Корніюк