Справа № 991/7900/25
Провадження 1-кс/991/7970/25

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 серпня 2025 року                                                                 м.Київ 

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду (ВАКС) ОСОБА_1 (далі - слідчий суддя чи суд),
отримавши скаргу адвоката  ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (САП) ОСОБА_4 
у кримінальному провадженні №62024000000000959 від 25.10.2024
ВСТАНОВИВ:
1. Стислий опис судового провадження.
01.08.2025 до ВАКС надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 (далі-адвокат) в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність керівника САП ОСОБА_4 , для розгляду якої відповідно до статті 35 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК) і протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .
2. Короткий виклад скарги.
Адвокат у скарзі просив: «Зобов`язати керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_4 , розглянути Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування постанови прокурора САП ОСОБА_5 від 01.07.2025 р. про відмову у задоволенні Клопотання про усунення слідчих ДБР від розслідування кримінального провадження №62024000000000959»,
що обґрунтовувалось таким: «Національним антикорупційним бюро України (далі - НАБУ) та Державним бюро розслідувань (далі - ДБР) здійснюється досудове розслідування у провадженні №62024000000000959 (далі - Кримінальне провадження). Процесуальне керівництво над досудовим розслідуванням здійснюють прокурори Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.
17.07.2025 р. я в інтересах Клієнта звернувся безпосередньо до керівника САП ОСОБА_4 з клопотанням про скасування постанови прокурора САП, який відмовив у задоволенні нашого клопотання про усунення слідчих та оперативних співробітників ДБР від розслідування Кримінального провадження (далі - Постанова)…
23.07.2025 р. надійшов лист від прокурора САП ОСОБА_6 , в якому зазначено, що він розглянув клопотання від 17.07.2025 р., адресоване безпосередньо керівнику САП ОСОБА_4 ….
Враховуючи це, я вимушений звернутись з цією скаргою, оскільки керівник САП не розглянув клопотання від 17.07.2025 р. у встановлені ст. 220 КПК строки.
1. Щодо виключних повноважень Керівника САП розглянути клопотання від 17.07.2025 р.
Як вже було зазначено вище, 17.07.2025 р. я звернувся з клопотанням до Керівника САП про скасування Постанови. 23.07.2025 р. я отримав лист від прокурора САП ОСОБА_5 , у якому вказано, що він розглянув клопотання від 17.07.2025 р. 
Звертаю увагу, що відповідно до ч. 6 ст. 36 КПК, скасувати незаконні та необґрунтовані постанови прокурорів САП може виключно Генеральний прокурор, особа, яка виконує його обов`язки або Керівник САП.
Відтак, виключно Керівник САП зобов`язаний та уповноважений розглянути клопотання про скасування постанови прокурора САП, направлене на його ім`я.
Аналогічну позицію займають і слідчі судді ВАКС. Зокрема, слідчий суддя в Ухвалі від 04.12.2024 р. у справі 991/13104/24 задовольнив скаргу захисника на бездіяльність керівника САП, замість якого клопотання розглянув інший прокурор САП, що не мав відповідних повноважень…
Зважаючи на вищенаведене, прокурор САП ОСОБА_5 вийшов за межі своїх повноважень та розглянув клопотання, яке не мав права розглядати.
Таким чином, керівник САП ОСОБА_4 вчинив протиправну бездіяльність, яка полягає у нерозгляді Клопотання про скасування постанови прокурора САП ОСОБА_5 від 01.07.2025 р.
2. Щодо процесуального статусу ОСОБА_3 .
Кримінальне провадження здійснюється щодо можливого незаконного збагачення та недостовірного декларування Клієнтом. Відносно Клієнтки проводять слідчі, процесуальні дії. Таким чином ОСОБА_3 є особою, щодо якої здійснюється Кримінальне провадження без повідомлення про підозру.
Відтак, ОСОБА_3 повинна мати право на захист та відповідно користується усіма правами підозрюваного. Зазначене підтверджується практикою ВАКС та ЄСПЛ: 
(1) В Ухвалі ВАКС від 01.12.2022 р. у справі №991/5887/22 слідчий суддя зазначив, що відповідні права сторони захисту мають надаватись особі також у ситуації, коли щодо неї фактично має місце кримінальне переслідування без офіційного висунення підозри. 
(2)У Ухвалі ВАКС від 12.08.2020 р. у справі №991/6500/20 слідчий суддя визначив, що особа не може бути обмеженою у виборі способу захисту своїх прав, які обмежуються досудовим розслідуванням, лише в межах кримінального процесуального законодавства України. 
(3) У рішенні ЄСПЛ від 15.03.2022 р. у справі «BJARK1 Н. DIEGO v. ICELAND» суд визначив, що враховуючи те, що прокурор санкціонував прослуховування телефону заявника, обґрунтовуючи це підозрою імовірної участі останнього в злочинній діяльності й порушуючи, зрештою, проти нього кримінальне провадження, ЄСПЛ переконаний у тому, що на час допиту заявник був підозрюваним. Тому він мав би мати кримінальний захист за пунктом 3 статті 6 Конвенції.
Таким чином, ОСОБА_3 є особою, відносно якої здійснюється Кримінальне провадження. Отже, вона має права підозрюваного та може звертатись з скаргами.
3. Щодо підстав для звернення зі скаргою та клопотанням до прокурора. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність прокурора, яка полягає у нездійсненні процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК строк. Обов`язок прокурора розглянути клопотання прямо передбачено ч. 1 ст. 220 КПК.
Як вже було зазначено, ОСОБА_3 є (а) особою, відносно якої здійснюється кримінальне провадження та (б) особою, чиї права та законні інтереси обмежуються. Тобто ОСОБА_3 користується правами підозрюваного, а, тому належить до сторони захисту.
Отже, я як представник ОСОБА_3 , яка користується правами підозрюваного у Кримінальному провадженні, маю право звертатись з цією скаргою та клопотанням до Керівника САП.
Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК, скарги на бездіяльність прокурора можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту вчинення бездіяльності. Оскільки я дізнався про розгляд клопотання іншим прокурором САП, а не керівником САП 23.07.2025 р., я маю право подати скаргу на таку бездіяльність до 04.08.2025 р. включно. Таким чином, скарга подається в строк, встановлений Законом».
3. Обґрунтування позиції суду.
3.1. Згідно із частиною 1 статті 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку передбаченому цим кодексом.
Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування встановлено статтями 303-308 КПК.
Пунктами 1-11 частини 1 статті 303 КПК визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні (а саме 1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим кодексом строк, 2) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зупинення досудового розслідування; 3) рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником;  4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи; 5) рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим; 6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора при застосуванні заходів безпеки; 7) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій; 8) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього кодексу; 9-1) рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування; 10) повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом; 11) відмова слідчого, дізнавача, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктом 9-1 частини першої статті 284 цього кодексу), та згідно з частиною 2 статті 303 КПК скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього кодексу.
Системне тлумачення цих норм свідчить, що КПК передбачає право звернутися до слідчого судді зі скаргою не на будь-яку бездіяльність чи рішення слідчого, дізнавача, прокурора, а лише передбачених їх безпосередніми обов`язками за умови регламентування КПК чіткого строку виконання таких.
3.2. Частинами 1, 2 статті 220 КПК визначено, що клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.
Відповідно до частин 1, 2, 6 статті 223 КПК слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.  Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети . Слідча (розшукова) дія, що здійснюється за клопотанням сторони захисту, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проводиться за участю особи, яка її ініціювала, та (або) її захисника чи представника, крім випадків, коли через специфіку слідчої (розшукової) дії це неможливо або така особа письмово відмовилася від участі в ній . Під час проведення такої слідчої (розшукової) дії присутні особи, що її ініціювали, мають право ставити питання, висловлювати свої пропозиції, зауваження та заперечення щодо порядку проведення відповідної слідчої (розшукової) дії, які заносяться до протоколу.
Проте прохання скаржника у клопотанні керівнику САП від 17.07.2025 про таке: «1. Скасувати постанову прокурора ОСОБА_6 від 01.07.2025 р. про відмову у задоволенні Клопотання про виключення слідчих Державного бюро розслідувань з складу міжвідомчої слідчої групи в межах кримінального провадження №62024000000000959. 2. Винести нову постанову, якою виключити зі складу міжвідомчої слідчої групи слідчих ДБР та доручити проведення розслідування у кримінальному провадженні №62024000000000959 виключно детективам НАБУ», не належить до категорії клопотань про виконання будь-яких процесуальних дій, оскільки до таких належать винятково слідчі (розшукові) дії, спрямовані на виконання завдань кримінального провадження, визначених статтею 2 КПК.
Окрім того, пунктом 19 частини 1 статті 3 КПК зокрема визначено, що стороною кримінального провадження з боку захисту є: підозрюваний, особа, стосовно якої зібрано достатньо доказів для повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, але не повідомлено про підозру у зв`язку з її смертю, обвинувачений (підсудний), засуджений, виправданий, особа, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, їхні захисники та законні представники.
Згідно з частиною 1 статті 42 КПК, підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим кодексом для вручення повідомлень.
Згідно із частиною 1 статті 278 КПК письмове повідомлення про підозру вручається у день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим кодексом для вручення повідомлень. Статтею 111 КПК визначено, що повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію. Повідомлення учасників кримінального провадження з приводу вчинення процесуальних дій здійснюється у випадку, якщо участь цих осіб у таких діях не є обов`язковою. Повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.
В матеріалах скарги відсутні докази повідомлення будь-якій особі (зокрема  ОСОБА_3 ) у кримінальному провадженні №62024000000000959 від 25.10.2024 будь-якої підозри у спосіб, передбачений КПК, тобто у цьому кримінальному провадженні відсутні підозрювані у сенсі статті 42 КПК, а відтак відсутні підстави для подання будь-яких клопотань стороною захисту в порядку статті 220 КПК через процесуальну відсутність такої.
Доводи скаржника про протилежне є неспроможними, а посилання на низку ухвал слідчих суддів ВАКС є маніпулятивними.
3.3. Окрім того, абсолютно неспроможними є посилання скаржника на частину 6 статті 36 КПК (якою визначено, що Генеральний прокурор, керівник обласної прокуратури, керівник окружної прокуратури, їх перші заступники та заступники при здійсненні нагляду за додержанням законів під час проведення досудового розслідування мають право скасовувати незаконні та необґрунтовані постанови слідчих та прокурорів нижчого рівня у межах строків досудового розслідування, передбачених статтею 219 цього Кодексу. Про скасування таких постанов повідомляється прокурор, який здійснює нагляд за додержанням законів під час проведення відповідного досудового розслідування. Скасування незаконних та необґрунтованих постанов детективів Національного антикорупційного бюро України та прокурорів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури може бути здійснено Генеральним прокурором або особою, яка виконує його обов`язки, чи керівником Спеціалізованої антикорупційної прокуратури), оскільки норми такої визначають винятково право (а не обов`язок) керівника САП скасовувати постанови слідчих та прокурорів нижчого рівня.
Відтак скарга на нерозгляд керівником САП клопотання про cкасування постанови прокурора нижчого рівня не підпадає під будь-яку підставу оскарження бездіяльності чи рішення або дій слідчого, дізнавача або прокурора, визначених пунктами 1-11 частиною 1 статті 303 КПК.
3.4. Частиною 1 статті 304 КПК визначено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною 1 статті 303 цього кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.
Скаржник стверджував, що лист прокурора САП від 18.07.2025 отримано ним 23.07.2025, проте не надав жодного підтвердження такого факту.
3.5. Відповідно до частин 4, 5 статті 304 КПК, слідчий суддя, суд відмовляє у відкритті провадження лише у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, що не підлягає оскарженню. Копія ухвали про відмову у відкритті провадження невідкладно надсилається особі, яка подала скаргу, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.
Враховуючи вищенаведене, належить відмовити у відкритті провадження за скаргою на бездіяльність, оскільки оскарження такої не передбачене КПК.
Керуючись статтями 303-309, 369-372, 532 КПК суд
ПОСТАНОВИВ:
Відмовити у відкритті провадження за скаргою адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність керівника САП ОСОБА_4 та повернути скаргу разом з усіма доданими до неї матеріалами.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення або отримання її копії (якщо ухвала постановлена без виклику осіб) шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1 _________