УХВАЛА

24 липня 2025 року 
м. Київ
справа №990/340/25
адміністративне провадження № П/990/340/25  
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду (далі - Суд):
головуючого-судді - Радишевської О.Р.,
суддів - Уханенка С.А., Смоковича М.І., Мельник-Томенко Ж.М., Кашпур О.В.,
перевіривши матеріали позовної заяви Громадської організації «Центр правозахисту та взаємодії» в особі Голови правління ОСОБА_1 до Президента України про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії,
УСТАНОВИВ:
21.07.2025 до Верховного Суду як суду першої інстанції через підсистему «Електронний суд» надійшла позовна заява Громадської організації «Центр правозахисту та взаємодії» в особі голови правління ОСОБА_1 до Президента України з вимогами: визнати протиправною бездіяльність Президента України Зеленського В.О. та зобов`язати розглянути скаргу засновника Громадської організації «Центр громадської взаємодії» ОСОБА_1 від 31.12.2024 та надати відповідь на електронну пошту.
На обґрунтування позовних вимог заявник послався на те, що ним, засновником Громадської організації «Центр громадської взаємодії», направлена Президенту України Зеленському В.О. (Голові Ради національної безпеки та оборони України) скарга з приводу системної корупції в правоохоронних органах України. Така скарга протиправно нерозглянута та відповідь - ненаправлена. Президент за посадою є Головою Ради національної безпеки та оборони України, а отже, він зазначений як відповідач.
За наслідками автоматизованого розподілу адміністративний позов передано на розгляд колегії суддів у складі: Радишевської  О.Р. (судді-доповідача), суддів: Смоковича М.І., Мельник-Томенко  Ж.М., Уханенка С.А., Кашпур О.В.
Відповідно до статті 171 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Вирішуючи питання щодо можливості відкриття провадження за вказаною позовною заявою, Суд виходить з такого.
Частиною третьою статті 44 КАС України встановлено, що учасники справи мають право: 1)    ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5)    оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.
Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом (частина сьома статті 44 КАС України)
Згідно з частиною десятою статті 44 КАС України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги». Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).
Частиною першою статті 55 КАС України встановлено, що сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, крім випадку, встановленого частиною дев`ятою статті 266 цього Кодексу.
Водночас частинами третьою і четвертою статті 55 КАС України обумовлено, що юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.
Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування, відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.
Суд зауважує, що самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.
Отже, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності).
Ураховуючи наведене, допуск особи до участі у справі і визнання належно вчиненими будь-якого іншого з переліку передбачених статтею 44 КАС України процесуальних прав можливий за умов, визначених законодавством.
Судом установлено, що позовна заява подана та підписана особою - ОСОБА_1 - через особистий електронний кабінет підсистеми «Електронний суд». Останній в тесті позовної заяви зазначив себе як голову правління Громадської організації «Центр громадської взаємодії» .
Позов подано до Президента України з вимогами: визнання протиправною бездіяльність Президента України Зеленського   В.О. та зобов`язати розглянути скаргу засновника Громадської організації «Центр громадської взаємодії»  ОСОБА_1 від 31.12.2024 та надати відповідь на електронну пошту.
Водночас у реквізитах позовної заяві зазначено, що позивачем у цій справі є Громадська організація «Центр правозахисту та взаємодії» в особі голови правління ОСОБА_1. 
Таким чином, у позовній заяві наявні розбіжності щодо найменування громадської організації від імені якої подано позов. Зокрема, у різних частинах позовної заяви вказано різні назви юридичної особи - Громадська організація «Центр правозахисту та взаємодії» і Громадська організація «Центр громадської взаємодії». 
Також відповідно до пунктів 8.5 - 8.7 Інструкції з використання підсистеми «Електронний кабінет» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженої ДП «Інформаційно судові системи» від 29.12.2023 №230/ОД, для реєстрації кабінету юридичної особи та авторизації необхідно використовувати КЕП представника підприємства/установи (керівника). Повноваження керівника підприємства/установи будуть автоматично перевірятися за ЄДР для активації кабінету юридичної особи та при авторизації. Кабінет фізичної особи керівника та юридичної особи об`єднані, перемикач між кабінетами доступний в правому верхньому куті (профіль користувача). З кабінету юридичної особи можливе формування та направлення заяв/клопотань. При цьому, на заяву/клопотання та додатки буде накладено КЕП керівника підприємства/установи. До списку додатків автоматично буде додано витяг з ЄДР, завірений системним КЕП.
З огляду на викладене, Суд наголошує, що кабінет фізичної особи керівника та юридичної особи, хоч і є об`єднаними, проте не є тотожними та існує перемикач між указими кабінетами.
Аналогічна правова позиція щодо безпідставності ототожнення електронного кабінету юридичної особи та електронного кабінету фізичної особи - керівника такої юридичної особи викладено в постанові Верховного Суду від 09.10.2024 у справі №915/1401/23.
Суд констатує, що до позовної заяви додається витяг юридичної особи з ЄДР, засвідчений підписом КЕП, лише у випадку подання документів саме через електронний кабінет цієї юридичної особи. Якщо документи подається через особистий кабінет фізичної особи (навість у статусі керівника юридичної особи) такий витяг не додається автоматично, а система не перевіряє та не фіксує повноваження цієї особи як представника юридичної особи.
Як зазначалося Судом раніше, позов подано не через електронний кабінет юридичної особи - громадської організації, а через особистий електронний кабінет фізичної особи - ОСОБА_1.
До адміністративного позову заявником подано вкладення: «Fw щодо масових смертей громадян та корупції правоохоронців.pdf», «IMG_20250601_001940.jpg», «Счет го 1823929336-1.pdf», «лист.pdf».
Проте надіслані заявником файли «Fw щодо масових смертей громадян та корупції правоохоронців.pdf», «IMG_20250601_001940.jpg», «Счет го 1823929336-1.pdf», «лист.pdf» містять неправильний підпис, а файл із назвою «лист.pdf» містить чистий аркуш, про що 21.07.2025 головним спеціалістом відділу забезпечення функціонування автоматизованого документообігу Управління забезпечення автоматизованого документообігу суду Верховного Суду Ксенію Петровою складено відповідну довідку.
Отже, документи, які б підтверджували повноваження ОСОБА_1 на підписання та подання позовної заяви від імені будь-якої з указаних організацій - Громадської організації «Центру правозахисту та взаємодії» або Громадської організації «Центру громадської взаємодії» - відсутні.
Ураховуючи викладене, Суд констатує, що позовна заява підписана особою, право якої на вчинення таких дій не підтверджено у порядку, встановленому законом.
Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.
За таких обставин, Суд не вбачає підстав для прийняття до розгляду вказаної позовної заяви, оскільки її підписано особою, право якої на вчинення таких дій не підтверджено у встановленому законом порядку.
Згідно з частиною восьмою статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
Керуючись статтями 22, 169, 243, 248, 295 КАС України, Суд
УХВАЛИВ:
Позовну заяву Громадської організації «Центр правозахисту та взаємодії» в особі голови правління ОСОБА_1 до Президента України про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії повернути особі, яка її подала.
Роз`яснити, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, установленому законом.
Апеляційна скарга на ухвалу Верховного Суду може бути подана до Великої Палати Верховного Суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання. 
Судове рішення Верховного Суду в такій категорії справ набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги судове рішення Верховного Суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після набрання законної сили рішенням Великої Палати Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду.
Головуючий-суддя:                                                                      О.Р.    Радишевська
Судді:                                                                                          С.А.    Уханенко
                                                                                          М.І.    Смокович
                                                                                          Ж.М.    Мельник-Томенко
                                                                                          О.В.    Кашпур