П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

12 червня 2025 р.	м. Одеса	Справа № 420/38385/24	

 	Головуючий в 1 інстанції: Бездрабко О.І.                               Дата і місце ухвалення: 16.04.2025р., м. Одеса                                                                                                    	
Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду 
у складі:
головуючого  –   Ступакової І.Г.
суддів             –    Бітова А.І.
–          Лук`янчук О.В.

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 16 квітня 2025 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И Л А :

В грудні 2024 року ОСОБА_1 звернулася до Одеського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, в якому просила суд:
- визнати протиправним та скасувати наказ Управління ДАБК Одеської міської ради від 16.11.2017р. №01-13/420ДАБК «Про скасування права на виконання будівельних робіт, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта №ОД061172991300 від 26.10.2017р.»;
- зобов`язати Управління ДАБК Одеської міської ради вчинити необхідні дії з метою відновлення запису про реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта №ОД061172991300 від 26.10.2017р., найменування об`єкта будівництва: «Індивідуальний садовий будинок», поштова/будівельна адреса: АДРЕСА_1 , в Єдиній державній електронній системі у сфері будівництва.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначала, що на її замовлення 21.04.2016р. Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради видано будівельний паспорт на індивідуальний садовий будинок за адресою: м.Одеса, с.Чорноморка, провулок Садовий, 12, реєстраційний №01-07/87, відповідно до якого, зокрема, зазначена гранична допустима висота будівлі: двоповерховий садовий будинок з мансардним поверхом та вбудованим гаражем, висотою близько +10.259 м (у ганку). 26.10.2017р. Управлінням ДАБК Одеської міської ради зареєстровано повідомлення позивача про початок виконання будівельних робіт №ОД061172991300 з будівництва індивідуального садового будинку за вищевказаною адресою. Однак, за наслідками проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю), відповідач дійшов висновку про подання позивачем недостовірних даних з огляду на те, що є підстави вважати повноцінним поверх будинку, який у повідомленні про початок виконання будівельних робіт вказаний як мансардний. У зв`язку з цим, наказом від 16.11.2017р. №01-13/420ДАБК Управління ДАБК Одеської міської ради скасувало право ОСОБА_1 на виконання будівельних робіт, набуте на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, №ОД061172991300 від 26.10.2017р. Позивач вважає зазначений наказ протиправним та зазначала, що: відповідачем не дотримано встановленої процедури проведення позапланової перевірки та оформлення її результатів; висновки, викладені в акті перевірки, ґрунтуються не на фактичних обставинах, закріплених у відповідних доказах, а на суб`єктивному тлумаченні посадовою особою відповідача поняття «поверх мансардний (мансарда)», викладеного в ДБН В.2.2-15-2005 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення». Вказуючи в акті перевірки на відсутність ламаної покрівлі, як на підставу для визначення поверху повноцінним, а не мансардним, Управління ДАБК Одеської міської ради суперечить власному визначенню мансардного поверху, яке передбачає наявність похилої та ламаної покрівлі. Посилалася позивач і на те, що рішенням Приморського районного суду м.Одеси від 20.06.2028р. по справі №522/24483/17 встановлено преюдиційні обставини, зокрема, що вся наведена у повідомленні №ОД061172991300 інформація була та є достовірною, що підтверджується наявними документами, в т.ч. будівельним паспортом. ОСОБА_1 стверджувала про відсутність підстав, визначених частиною другою статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», вважати спірний об`єкт самочинним будівництвом. 
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 16 квітня 2025 року позов задоволено частково.
Визнано протиправним та скасовано наказ Управління ДАБК Одеської міської ради  від 16.11.2017р. №01-13/420ДАБК «Про скасування права на виконання будівельних робіт, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюються на підставі будівельного паспорта №ОД061172991300 від 26.10.2017р.».
Зобов`язано Управління ДАБК Одеської міської ради вчинити дії щодо відновлення запису про наявність у ОСОБА_1 права на виконання будівельних робіт, набутого на підставі повідомлення від 26.10.2017р. №ОД061172991300 про початок виконання будівельних робіт щодо об`єкта, будівництво якого здійснюється на підставі будівельного паспорта в Реєстрі будівельної діяльності.
В задоволенні решті позовних вимог відмовлено.
Стягнуто з Управління ДАБК Одеської міської ради за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1  судовий збір в сумі 1211,20 грн.
Не погоджуючись з вказаним рішенням, Управління ДАБК Одеської міської ради подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення від 16.04.2025р. з ухваленням по справі нового судового рішення – про відмову в задоволенні позову ОСОБА_1 у повному обсязі.
В своїй скарзі апелянт зазначає, що при вирішенні спору суд дійшов помилкового висновку про відсутність факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні про початок виконання будівельних робіт №ОД061172991300, зареєстрованого 26.10.2017р. Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради видано будівельний паспорт на двоповерховий садовий будинок з мансардним поверхом та вбудованим гаражем за адресою: АДРЕСА_1 за №01-07/87 від 21.04.2017р. Однак, відповідно до наданих документів головним інженером проекту розроблено проектну документацію таким чином, що фасад майбутнього мансардного поверху утворений вертикальною стіною з відміткою + 10,259, ламана покрівля відсутня. Тобто, є підстави вважати даний поверх повноцінним, тоді як будівництво триповерхового індивідуального садового будинку потребує отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельних ділянок відповідно до ст.26 та ст.29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». 
Апелянт стверджує, що зазначений об`єкт містить ознаки самочинного будівництва відповідно до приписів ч.2 ст.39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», що є підставою для скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт №ОД061172991300 з будівництва індивідуального садового будинку за вищевказаною адресою.
В обґрунтування своїх посилань про порушення судом першої інстанції норм процесуального права апелянт зазначає, що суд розглянув за правилами спрощеного позовного провадження справу, яка підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження. Категорії справ щодо припинення права на виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, неможливо віднести до категорій справ незначної складності, оскільки така справа має значний обсяг та об`ємний характер доказів, які підлягають дослідженню з наданням правової оцінки всім вагомим обставинам справи та не є типовою справою, тому що такі спірні правовідносини мають особливе правове регулювання, адже виникли в період воєнного стану, під час якого діють допоміжні норми законодавства. За твердженнями апелянта, дана справа не підпадає під критерії, визначені п.п.1-9 ч.6 ст.12 КАСУ, у зв`язку з чим зазначена справа підлягала розгляду в порядку загального позовного провадження.
ОСОБА_1 подала письмовий відзив на апеляційну скаргу, а якому просить скаргу Управління ДАБК Одеської міської ради залишити без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції – без змін. Позивач зазначає, що сам факт видачі уповноваженим органом містобудування та архітектури будівельного паспорту є підтвердженням відповідності поданих позивачем документів (зокрема, планів поверхів та фасадів) вимогами чинної містобудівної документації та державним будівельним нормам, стандартам і правилам. Інших даних, крім тих, які містились у будівельному паспорті і були вказані ОСОБА_1 у повідомлені про початок виконання будівельних робіт, посадовою особою Управління ДАБК Одеської міської ради встановлено не було, адже будівельні роботи не було розпочато, про що вказується в самому акті перевірки. Наявність чинного і не скасованого будівельного паспорту виданого Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради, свідчить про безпідставність посилань апелянта на нібито відсутність документа, який дає право виконувати будівельні роботи (ч.1 ст.376 ЦК України), як ознаку самочинності спірного будівництва та, відповідно, відсутності підстав для застосування ч.2 ст.39-1 Закону №3038-VI. Що ж до посилань апелянта на те, що судом необґрунтовано розглянуто справу на правилами спрощеного позовного провадження, то ОСОБА_1 зазначає, що  Управління ДАБК Одеської міської ради не обґрунтовує яким чином та у чому розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому проваджені) призвів до порушення (обмеження) його права на отримання, надання та дослідження доказів чи/або до не повного (неправильного) з`ясування та оцінки обставин справи судом. 
Справу розглянуто судом апеляційної інстанції в порядку письмового провадження на підставі п.3 ч.1 ст.311 КАС України.
Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів доходить наступних висновків. 
Як вбачається з матеріалів справи та правильно встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_1 є власником земельної ділянки загальною площею 0,0295 га з цільовим призначенням для індивідуального садівництва (кадастровий номер 5110136900:48:019:0001) за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівлі-продажу земельної ділянки від 15.11.2013р. та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (земельну ділянку) про реєстрацію права власності від 15.11.2013р., номер витягу 12894240.
21.04.2016р., за замовленням позивача, Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради видано будівельний паспорт на індивідуальний садовий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний №01-07/87, відповідно до якого, зокрема, зазначена гранична допустима висота будівлі: двоповерховий садовий будинок з мансардним поверхом та вбудованим гаражем, висотою близько +10.259 м (у ганку).
17.10.2017р. ОСОБА_1 подала до Управління ДАБК Одеської міської ради повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта №01-07/87, виданого Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради 21.04.2016р.
26.10.2017р. Управлінням ДАБК Одеської міської ради прийнято рішення про реєстрацію повідомлення позивача про початок виконання будівельних робіт №ОД061172991300 з будівництва індивідуального садового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .
У період з 23.10.2017р. по 31.10.2017р. Управлінням ДАБК Одеської міської ради проведено  позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об`єкті - індивідуальний садовий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 .
За результатами перевірки Управлінням складено акт перевірки №001141 від 31.10.2017р., яким зафіксовано, що гр. ОСОБА_1 у повідомленні №ОД061172991300, зареєстрованому 26.10.2017р., про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорту, з будівництва індивідуального садового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , надала не достовірні відомості. 
Зокрема, в акті зазначено, що під час виїзду на місце посадовою особою встановлено, що будівельні роботи не розпочато, на земельній ділянці розміщено капітальний одноповерховий садовий будинок з господарськими будівлями. Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради видано будівельний паспорт на двоповерховий садовий будинок з мансардним поверхом та вбудованим гаражем за адресою: АДРЕСА_1 за №01-07/87 від 21.04.2017р. Однак, відповідно до наданих документів, головним інженером проекту розроблено проектну документацію таким чином, що фасад майбутнього мансардного поверху утворений вертикальною стіною з відміткою + 10,259, ламана покрівля відсутня, тобто є підстави вважати даний поверх повноцінним. Будівництво триповерхового індивідуального садового будинку потребує отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельних ділянок відповідно до ст.26 та ст.29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Згідно ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідності) та категорії складності об`єктів будівництва» та ст.32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» об`єкти будівництва віднесено до незначних наслідків СС1.
31.10.2017р. Управлінням ДАБК Одеської міської ради винесено припис про усунення порушення вимог містобудівного законодавства щодо надання недостовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, у термін до 01.12.2017р.
Постановою №576/17 по справі про адміністративне правопорушення від 14.11.2017р. ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП, та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5950 грн.
16.11.2017р. Управлінням ДАБК Одеської міської ради видано наказ №01-13/420ДАБК «Про скасування права на виконання будівельних робіт, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта №ОД061172991300 від 26.10.2017р.», яким скасовано право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюються на підставі будівельного паспорта № ОД061172991300 від 26.10.2017р., найменування об`єкта будівництва: «Індивідуальний садовий будинок», поштова/будівельна адреса: АДРЕСА_1 , замовник – ОСОБА_1 . 
Рішенням Приморського районного суду м.Одеси від 20.06.2018р. у справі №522/24483/17, яке набрало законної сили 03.07.2018р., скасовано постанову №576/17 по справі про адміністративне правопорушення від 14.11.2017р. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.96 КУпАП.
Не погоджуючись з правомірністю наказу Управління ДАБК Одеської міської ради від 16.11.2017р. №01-13/420ДАБК ОСОБА_1 звернулася з даним позовом до суду.  
Суд першої інстанції, задовольняючи частково позов ОСОБА_1 , виходив з того, що Управління ДАБК Одеської міської ради при прийнятті спірного наказу від 16.11.2017р. №01-13/420ДАБК необґрунтовано керувалося ст.39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.15 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011р. №466, оскільки відсутні підстави вважати, що спірний об`єкт є самочинним будівництвом в розумінні ч.1 ст.376 ЦК України. Суд зазначив, що у разі встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства, враховуючи приписи ч.7 ст.36 Закону №3038-VI, органом ДАБК у даному випадку могло бути прийнято рішення про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, у разі невиконання ОСОБА_1 вимог припису посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю. Однак, спірний наказ від 16.11.2017р. №01-13/420ДАБК прийнято Управлінням ДАБК Одеської міської ради до закінчення строку, наданого позивачу приписом на усунення недоліків (до 01.12.2017р.), що, за висновками суду, свідчить про незаконність вказаного наказу. 
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції виходячи з наступного. 
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначає Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI (далі – Закон №3038-VI; в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), статтею 7 якого передбачено, що управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом, зокрема, контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.
Згідно ст.26 Закону №3038-VI забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва. Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів. Виконавчий орган сільської, селищної, міської ради вживає заходів щодо організації комплексної забудови територій відповідно до вимог цього Закону.
Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.
Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.
Відповідно до ст.27 Закону №3038-VI забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).
Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.
Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.
За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.
Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень.
Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.
Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.
Пунктом 1 частини першої статті 34 Закону №3038-VI передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.
Згідно ч.ч.1-3 ст.36 Закону №3038-VI право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.
Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.
Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.
Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт, порядок його подання, форма повідомлення про зміну даних у поданому повідомленні визначаються Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до ч.7 ст.36 Закону №3038-VI право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі:
1) подання замовником заяви про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт;
2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником;
3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.
Відомості про скасування права на виконання будівельних робіт вносяться до реєстру.
При цьому, частиною восьмою статті 37 №3038-VI передбачено, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.
Таким чином, частиною 7 статті 36 Закону №3038-VI передбачено перелік підстав для скасування відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення. 
При цьому, згідно вказаної норми, встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства, може бути підставою для скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.
Як правильно встановлено судом першої інстанції та не заперечується апелянтом, спірний наказ від 16.11.2017р. №01-13/420ДАБК «Про скасування права на виконання будівельних робіт, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта №ОД061172991300 від 26.10.2017р.» прийнято Управлінням ДАБК Одеської міської ради до закінчення строку, наданого ОСОБА_1 на усунення порушення вимог містобудівного законодавства щодо надання недостовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, тобто до 01.12.2017р.
А відтак, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що станом на 16.11.2017р. в Управління ДАБК Одеської міської ради були відсутні, передбачені частиною 7 статті 36 Закону №3038-VI, підстави для скасування права на виконання будівельних робіт, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта №ОД061172991300 від 26.10.2017р.
В оскаржуваному наказі від 16.11.2017р. №01-13/420ДАБК міститься посилання як на підставу його прийняття на ст.39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.15 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011р. №466.
Так, відповідно до ч.2 ст.39-1 Закону №3038-VI у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування декларації чи права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовника протягом трьох робочих днів з дня скасування.
Пунктом 15 Порядку №466 передбачено, що у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні, які не є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом відповідно до статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовникові протягом одного робочого дня з дня такого виявлення.
Замовник (його уповноважена особа) зобов`язаний протягом трьох робочих днів з дня самостійного виявлення технічної помилки (описки, друкарської, граматичної, арифметичної помилки) у поданому повідомленні про початок виконання підготовчих робіт чи повідомленні про початок виконання будівельних робіт або отримання відомостей про виявлення недостовірних даних подати виправлені (достовірні) дані щодо інформації, яка потребує змін, для внесення їх до реєстру шляхом подання особисто або надсилання відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві заяви за формою згідно з додатком 3 до цього Порядку та повідомлення про зміну даних у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт чи повідомлення про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку в одному примірнику.
У разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягає скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Держархбудінспекція виключає з реєстру запис про реєстрацію повідомлення не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування.
Таким чином, вказаними нормами законодавства визначено право Управління ДАБК скасувати право на виконання будівельних робіт шляхом видачі відповідного наказу та виключення запису про його реєстрацію з єдиного реєстру за наявності певних обов`язкових умов, а саме:  виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.
Під виявленням недостовірних даних у зареєстрованому повідомленні про початок виконання будівельних робіт розуміється встановлення факту, що на дату реєстрації повідомлення інформація, яка зазначалася в ньому, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у повідомленні.
Частиною першою статті 376 ЦК України визначено, що житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.
Матеріалами справи підтверджено, що позивачу на праві власності належить земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер 5110136900:48:019:0001, цільове призначення якої є здійснення садівництва, що відноситься до категорії земель сільськогосподарського призначення. 
Згідно приписів ч.3 ст.35 Земельного кодексу України земельні ділянки, призначені для садівництва, можуть використовуватись для закладання багаторічних плодових насаджень, вирощування сільськогосподарських культур, а також для зведення необхідних будинків, господарських споруд тощо.
Крім того, як вже зазначалося, 21.04.2016р. Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради позивачу видано будівельний паспорт на індивідуальний садовий будинок за адресою: м.Одеса, провулок Садовий, 12, реєстраційний №01-07/87, відповідно до якого, зокрема, зазначена гранична допустима висота будівлі: двоповерховий садовий будинок з мансардним поверхом та вбудованим гаражем, висотою близько +10.259 м (у ганку).
Сам факт видачі уповноваженим органом містобудування та архітектури будівельного паспорту є підтвердженням відповідності поданих позивачем документів вимогам містобудівної документації, державним будівельним нормам і правилам. Інших даних, крім тих, які містилися у будівельному паспорті і були вказані ОСОБА_1 у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, Управлінням ДАБК Одеської міської ради не встановлено, враховуючи, що будівельні роботи не було розпочато, про що безпосередньо зазначено в акті перевірки. 
Право Парчевської Є.О. на будівельні роботи виникло після подання нею повідомлення про початок виконання будівельних робіт №ОД061172991300 з будівництва індивідуального садового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , яке зареєстровано Управлінням ДАБК Одеської міської ради 26.10.2017р. 
Зазначена  у повідомленні про початок виконання будівельних робіт №ОД061172991300 інформація була та є достовірною, що підтверджується матеріалами справи, зокрема, будівельним паспортом, виданим Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради 21.04.2016р. Розбіжностей між даними у поданому повідомленні не встановлено. 
За наведених обставин колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що враховуючи відсутність факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні щодо підстав вважати об`єкт самочинним будівництвом, Управлінням ДАБК Одеської міської ради при прийнятті наказу від 16.11.2017р. №01-13/420ДАБК помилково застосовано приписи ч.2 ст.39-1 Закону № 3038-VI та п.15 Порядку №466. 
На підставі викладеного у сукупності колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції, що Управлінням ДАБК Одеської міської ради, як суб`єктом владних повноважень, на якого частиною другою статті 77 КАС України покладено обов`язок доказування правомірності прийнятих ним рішень, не доведено наявності підстав для скасування наказом від 16.11.2017р. №01-13/420ДАБК права на виконання будівельних робіт, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта №ОД061172991300 від 26.10.2017р.
Доводи апеляційної скарги відповідача таких висновків суду не спростовують, а тому підстав для задоволення скарги та скасування рішення суду першої інстанції від 16.04.2025р. колегія суддів не вбачає. 
В обґрунтування своїх доводів про порушення судом першої інстанції норм процесуального права апелянт зазначає, що судом розглянуто справу в порядку спрощеного провадження  без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Ухвалою від 13.01.2025р. необґрунтовано відмовлено в задоволенні клопотання Управління ДАБК Одеської міської ради про розгляд справи за правилами загального позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Колегія суддів не приймає до уваги такі доводи апелянта.
Статтею 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.
Згідно ч.3 ст.257 КАС України суд при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи;6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Частиною 2 статті 257 КАС України встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. 
Частина 4 статті 257, як і частина 4 статті 12 КАС України встановлює перелік справ, які розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження.
За приписами ч.9 ст.171 КАС України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються, зокрема, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа. Таким чином, вказане питання вирішується судом у будь-якому випадку з урахуванням вимог ст.12 КАС України щодо форм судочинства.
З урахуванням критеріїв, визначених ч.3 ст.257 КАС України, а також того, що дана справа не підпадає під перелік справ, які розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження (ч.4 ст.12 КАС України), суд ухвалою суду від 13.12.2024р. прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі та вирішив здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін за наявними матеріалами справи.
Згідно ч.12 ст.171 КАС України якщо суд в ухвалі про відкриття провадження у справі за результатами розгляду відповідного клопотання позивача вирішує розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження, суд визначає строк відповідачу для подання заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, який не може бути меншим п`яти днів з дня вручення ухвали.
Відповідно до ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або за власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Згідно п.2 ч.6 ст.262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.
При визначенні ухвалою суду від 13.12.2024р. порядку розгляду справи - за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, судом враховані характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі.
Практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява №64336/01).
Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду з прав людини, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.
На думку колегії суддів, судом по даній справі створено учасникам процесу належні умови для реалізації своїх прав щодо ознайомлення з рухом справи. Кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог КАС України.
Бажання сторони у справі викласти під час судових засідань свої аргументи, які висловлені нею у заяві по суті справи, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників або у порядку загального позовного провадження.
З огляду на викладене, суд першої інстанції в ухвалі від 13.01.2025р.  дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для відступу від своїх висновків, наведених в ухвалі про відкриття провадження в адміністративній справі від 13.12.2024р., в частині обраного судом порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Нормами КАС України передбачено перелік справ, які підлягають розгляду виключно за правилами загального позовного провадження і у разі порушення цих вимог, рішення суду першої інстанції відповідно до ст. 317 КАС України підлягає скасуванню. В даному випадку справа, що розглядається, не підпадає під перелік справ, які підлягають розгляду виключно за правилами загального позовного провадження, що свідчить про відсутність підстав для скасування рішення суду першої інстанції за вказаними обставинами. 
На підставі викладеного у сукупності колегія суддів доходить висновку, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та постановлено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, що у відповідності до ст.316 КАС України, є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а оскаржуваного рішення суду першої інстанції - без змін. 
З огляду на залишення рішення суду першої інстанції без змін, відповідно до приписів статті 139 КАС України, підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Враховуючи, що дана справа правомірно віднесена судом першої інстанції до категорії незначної складності та розглядалась за правилами спрощеного провадження, тому постанова суду апеляційної інстанції, відповідно до ч.5 ст.328 КАС України, в касаційному порядку оскарженню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 308, 311, п.1 ч.1 ст.315, ст.ст. 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, колегія суддів, -          
П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради залишити без задоволення, рішення Одеського окружного адміністративного суду від 16 квітня 2025 року залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.5 ст.328 КАС України.

                                                        Повний текст судового рішення виготовлений 12 червня 2025 року.

Головуючий:                                                                                                                    І.Г. Ступакова

Судді:                                                                                                                                А.І. Бітов

                                                                                                                                        О.В. Лук`янчук