ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

12 серпня 2025 року 	м. Дніпро	справа № 160/30301/24	
                                                                                          Суддя І інстанції – Дєєв М.В.

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Чепурнова Д.В. (доповідач),
                               суддів:  Іванова С.М., Сафронової С.В.,     
розглянувши в порядку письмового провадження у місті  Дніпрі апеляційну скаргу Дніпровської митниці
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду  17 лютого 2025  року у справі за адміністративним  позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «А-ЕНЕРГІЯ» до Дніпровської митниці про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови,- 

ВСТАНОВИВ:

Рішенням  Дніпропетровського окружного адміністративного суду  17 лютого 2025  року задоволено позовні вимоги ТОВ «А-ЕНЕРГІЯ». Визнано протиправними та скасовано рішення Дніпровської митниці щодо класифікації товару від 30.08.2024 року № 24UA11000000054-КТ та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 110080/2024/000186.
В апеляційній скарзі Дніпровська митниця посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права просить скасувати вказане рішення та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог позивача. Вказує на те, що приймаючи рішення про задоволення позову ТОВ «А-ЕНЕРГІЯ», суд першої інстанції допустив порушення норм права, яке полягає в неправильному застосуванні норм матеріального права, які викладені в ч. 2 ст. 19, 67 Конституції України, ст. 68, 69 Митного кодексу України (далі - МК України), Законі України від 19.09.2013 № 584-VII «Митний тариф України», які підлягали застосуванню. Також судом порушені норми процесуального права, а саме: ст. 73-76 КАС України щодо належності, допустимості, достовірності та достатності доказів у справі, ст. 90 КАС України, якою встановлені правила оцінки доказів. Вказує, що відповідно до висновку СЛЕД від 15.08.2024 №142000-3101-0456 експертами було визначено, що товар «Промивна олива (WASH OIL)» - це суміш ароматичних вуглеводнів (у тому числі етилбензол, нафтален, 1-метилнафтален, біфеніл, 2-етилнафтален, 1,3-диметилнафтален, 2,6-диметилнафтален, 2,3,6-триметилнафтален, 2-метил-1,1’-біфеніл, 2,3,6’-триметил-1,1’-біфеніл, аценафтен, пірен), ароматичні азотовмісні гетероциклічні сполуки (у тому числі хінолін, 2-метилхінолін, 1-метилізохінолін, 7-метилхінолін), ароматичні кисневмісні гетероциклічні сполуки (дибензофуран, 4-метилдибензофуран), ароматичну сірковмісну гетероциклічну сполуку (бензо[b]тіофен), ароматичні спирти (3-етил-5-метилфенол, 2-етил-4,5- тдиметилфенол). При температурі 250 °С переганяється 71 об.%. Густина за температури 15° С складає 1044,0 кг/м3. Не містить сполук з масовою часткою більше 50%. Не містить неароматичних вуглеводнів, газойлів та дисульфіду молібдену. Таким чином, саме ця лабораторія і визначила необхідні характеристики наданого до митного оформлення товару, які є визначальними для класифікації товару саме за кодом УКТ ЗЕД 2707500090.
У письмовому відзиві на апеляційну скаргу ТОВ «А-ЕНЕРГІЯ» просить відмовити у її задоволенні т а залишити без змін рішення суду першої інстанції.  Також просить стягнути з відповідача понесені   судові витрати, які складаються з витрат на  професійної правничої допомоги  з підготовки відзиву на апеляційну скаргу у розмірі 9000 грн., та  витрат по оплаті експертизи у розмірі 31   269,89 грн.
Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування  судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а постанову суду без змін виходячи з наступного.  
Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, згідно з міжнародним договором купівлі та продажу від 05.07.2024 №WO-05072024 ТОВ «А-ЕНЕРГІЯ»    придбало у виробника «QUIMICA DEL NALON S/A» (Іспанія) масло кам`яновугільне поглинальне (Wash oil).
На виконання п.4.1 Договору виробником «QUIMICA DEL NALON S/A» було надіслано на адресу позивача інвойс-проформу від 09.07.2024 року № 20001421 на оплату 250 000 кг (250 т) Товару на загальну суму 161 250,00 євро.
Позивачем було здійснено часткову оплату за кожну поставлену виробником партію товару за Договором, що підтверджується наступним: - платіжна інструкція в іноземній валюті від 19 липня 2024 року №16, - платіжна інструкція в іноземній валюті від 25 липня 2024 року №17, - платіжна інструкція в іноземній валюті від 23 серпня 2024 року №20, - платіжна інструкція в іноземній валюті від 02 вересня 2024 року №26.
На виконання умов Договору, виробником «QUIMICA DEL NALON S/A» було поставлено на адресу позивача 4 партії товару (23.07.2024 - 2 машини, 30.07.2024 - 2 машини, 28.08.2024 - 2 машини, 03.09.2024 – 2 машини), який був пред`явлений позивачем до Дніпровської митниці    для митного оформлення за митними деклараціями, зокрема №24UA110080004435U9.
Так, за митною декларацією №24UA110080003828U7 поставка Товару вагою 23 180 кг, зазначеного у митній декларації №24UA110080003828U7 супроводжувалась, у тому числі, наступними документами: - транспортна накладна - CMR від 30.07.2024 року №0001043582; - інвойс від 30.07.2024 року №2410000885/90004558; - сертифікат якості від виробника від 30.07.2024 року; - сертифікат походження товарів від 30.07.2024 року №А 1171130Т; - європейською накладною від 30.07.2024 р. №24ES003341100277B1.
При оформленні митної декларації Товар був класифікований як виробником так і позивачем за кодом УКТЗЕД: 27079919 і визначений позивачем як масло кам`яновугільне вбирне. Декларування Товару за вказаним кодом здійснювалось на підставі документів, передбачених Договором, що надійшли разом з Товаром, зокрема сертифікатами якості з урахуванням вказаних у них фізико-хімічних властивостей Товару.
Під час проведення митного оформлення на підставі зазначеної митної декларації Дніпровською митницею 15.08.2024 року від ввезеного Товару було відібрано проби від 15.08.2024 №28-04-02/28-04-02/9618, які направлені на дослідження до СЛЕД ДЕРЖМИТСЛУЖБИ.
Крім того, сумісно позивачем та відповідачем було відібрано контрольні проби для позивача, відповідно до акту від 13.08.2024 року №1/13.08.2024 року.
СЛЕД ДЕРЖМИТСЛУЖБИ за результатами експертизи склало Висновок від 28.08.2024 року №142000-3101-0470.
На підставі вказаного висновку, Дніпровською митницею винесено рішення щодо класифікації товару від 30.08.2024 р. № 24UA11000000054-КТ, у якому Товар був класифікований відповідачем за кодом УКТЗЕД 2707500090 як «інші суміші ароматичних вуглеводнів…»
Також, відповідачем винесено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 110080/2024/000186 .
Позивач не погоджується із вищевказаними рішенням Дніпровської митниці щодо класифікації товару від 30.08.2024 року № 24UA11000000054-КТ та карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 110080/2024/000186 та вважає їх такими, що не відповідають вимогам законодавства, що і стало підставою для звернення з даною позовною заявою до суду.
Відповідно до ст.67 Митного кодексу України N 4495-VI від 13.03.2012, Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності ( УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.
В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.
Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.
Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).
Відповідно до ст.68 Митного кодексу України, ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Ведення УКТ ЗЕД передбачає:
1) відстеження та облік змін і доповнень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, пояснень та інших рішень щодо її тлумачення, що приймаються Всесвітньою митною організацією;
2) підготовку пропозицій щодо внесення змін до УКТ ЗЕД;
3) деталізацію УКТ ЗЕД на національному рівні та введення додаткових одиниць виміру;
4) забезпечення однакового застосування всіма митними органами правил класифікації товарів;
5) прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках;
6) розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування;
7) своєчасне ознайомлення суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності з рішеннями та інформацією (крім тих, що є конфіденційними) щодо питань класифікації товарів та про застосування УКТ ЗЕД;
8) здійснення інших функцій, необхідних для ведення УКТ ЗЕД.
Відповідно до ст.69 Митного кодексу України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.
Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.
На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.
У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.
Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.
Штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв`язку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються митними органами виключно у разі, якщо прийняте митним органом рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення.
Рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення у порядку, встановленому главою 4 цього Кодексу.
Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.
Постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 року №428 затверджено Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.
Згідно з пунктом 12 цього Порядку пояснення до УКТЗЕД розробляються та затверджуються Держмитслужбою з урахуванням змін, які вносяться Всесвітньою митною організацією до пояснень до Гармонізованої системи та Європейським Союзом до пояснень до Комбінованої номенклатури. У разі потреби Держмитслужба розробляє пояснення до кодів товарів, що деталізовані на національному рівні. 
Судом першої інстанції вірно встановлено, що спірний товар позивача, завезений на територію України, є готовою продукцію - маслом кам`яновугільним вбирним (Wash oil), про що зазначено виробником у супровідних документах на Товар; яке відповідає ТУ У 20.1-00190443-117:2017 «Масло камяновугільне вбирне Технічні умови», має сертифікат якості виробника, паспорт безпеки. Це означає, що такий товар має чіткі фізичні характеристики, хімічний склад, призначення та порядок застосування тощо, що є самостійною підставою для віднесення його саме до групи товарів за кодом УКТЗЕД - 2707991900.
Відповідно до п. 2, 3 розділу III Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 30 травня 2012 року № 650, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 2 липня 2012 р. за № 1085/21397, посадові особи ПМО чи митного поста, ВМП здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками. Рішення приймається за результатами класифікації товарів згідно з УКТЗЕД у разі необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТЗЕД, у тому числі за результатами спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками у складних випадках митних формальностей.
Пунктом 4 Порядку передбачено, що контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності, зокрема: опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу; відомостей про товар та коду товару згідно з УКТЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, з урахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу.
Отже, саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТЗЕД. Товар позивача повністю відповідає коду товару 27079919 за походженням, призначенням та хімічним складом.
У спірному випадку митний орган змінює код товару та відносить цей товар до сумішей ароматичних вуглеводнів, у яких відсутні чіткі фізичні характеристики, хімічний склад, немає чіткого призначення та порядку застосування.
Відповідачем під час винесення спірних рішень не було взято до уваги:
- визначення підкатегорії товару європейським виробником: Код спірного товару був визначений виробником за кодом товару 27079919.
- походження спірного товару: згідно з додатковими поясненнями до товарних категорій УКТЗЕД (розділ V, група 27, які затверджено Наказом Держмитслужби України від 14.12.2022 №543, код 27079919 (заявлений нами у ВМД) охоплює продукти перегонки високотемпературної кам`яновугільної смоли. Такі продукти містять не лише вуглеводні з переважним масовим вмістом ароматичних вуглеводнів, але також азото-, кисне- і сірковмісні сполуки. Масло кам`яновугільне вбирне (Wash oil) відноситься саме до таких продуктів, які відповідають вищезазначеним критеріям за походженням, що підтверджується як характерним для продуктів перегонки високотемпературної кам`яновугільної смоли хімічним складом, так і висновками СЛЕД ДЕРЖМИТСЛУЖБИ, паспортом безпеки на даний вид продукції та сертифікатами виробника, а не до інших сумішей вуглеводнів, які охоплює код 2707500090.
Судом першої інстанції звернув увагу на те, що масло кам`яновугільне вбирне – технологічний поглинач, отриманий в процесі ректифікації кам`яновугільної смоли, і, згідно з його характеристиками, не є підакцизним товаром та ніколи не використовувалося і не може використовуватися у якості палива чи пального або будь-яких інших речовин, що відносяться до підакцизних товарів. Призначення масла – уловлювання бензольних вуглеводнів, виготовлення технічних масел, флотореагенту, що підтверджено також листом ДП «УХІН» від 26.05.2023 року №08/293, який надавався позивачем відповідачу під час розмитнення спірного Товару.
Аналогічна позиція викладена у висновку Національного наукового центру «ІНСТИТУТ СУДОВИХ ЕКСПЕРТИЗ ІМ. ЗАСЛ. ПРОФ. М.С.БОКАРІУСА» від 05.06.2023 року №19754, який було виготовлено на замовлення позивача та також надавався позивачем відповідачу під час розмитнення подібного Товару у 2023 році.
Крім того відповідачем не враховано хімічний склад товару за кодом УКТЗЕД 2707 50 00.
Так, згідно з додатковими поясненнями до товарних категорій УКТЗЕД (розділ V, група 27) ця товарна категорія охоплює суміші вуглеводнів, в яких домінують інші ароматичні складники, крім бензолу, толуолу, ксилолу або нафталіну, і з яких 65 об. % або більше (включаючи втрати) переганяється при температурі до 250 °C за методом ЕN ІSO 3405 (рівнозначний методу ASTM D 86).
Разом з цим, хімічний склад спірного товару не є сумішами вуглеводнів, відрізняється від товару за кодом УКТЗЕД 2707 50 00, та за своїм хімічним складом спірний товар не може бути віднесений до товарів з кодом УКТЗЕД 2707 50 00.
Відповідачем не враховано, що всі товари підкатегорії 2707 відносяться до ароматичних вуглеводнів, але кожна з підкатегорій має свої хімічні та фракційні характеристики, з урахуванням приміток та пояснень до УКТЗЕД.
Крім того, згідно з додатковими поясненнями до товарних категорій УКТЗЕД (розділ V, група 27) лише дві категорії товарів можуть бути віднесені до неочищених масел - коди 2707 99 11 і 2707 99 19:
1. первинною перегонкою високотемпературної кам`яновугільної смоли. Ці високотемпературні кам`яновугільні смоли, як правило, виробляються на коксових заводах ливарних підприємств за температури більше 900 °C. Продукти перегонки цих смол містять не лише вуглеводні з переважним масовим вмістом ароматичних вуглеводнів, але також азото, кисне- і сірковмісні сполуки і дуже часто домішки. Ці продукти, зазвичай, вимагають подальшого перероблення перед використанням;
2. відділенням бензолу (англ. debenzolіsatіon) методом промивання газу, який утворюється під час коксування вугілля; та
3. методом піролізу зношених, тобто непридатних до використання гумових шин та інших відходів та непридатних для використання гумових та пластикових товарів без подальшої обробки.
За таких обставин судом першої інстанції вірно зауважено, що  для правильної класифікації спірного товару позивача, відповідач мав би обирати серед двох кодів УКТ ЗЕД- 2707 99 11 та 2707 99 19.
При цьому, в даному випадку є критерій, який відкидає код УКТ ЗЕД - 2707 99 11, адже згідно з УКТЗЕД до цієї категорії відносяться неочищенi легкі масла, в яких 90 об. % або більше піддається дистиляції при температурі до 200 °С.
В той же час спірний товар позивача не є легким маслом, отже відноситься до інших масел, а це саме код - 2707 99 19, який і був визначений позивачем.
Згідно з поясненнями УКТ ЗЕД до складу сумішей ароматичних вуглеводнів (2707 50) не входять азото-, кисне- і сірковмісні сполуки. Зазначені компоненти входять до складу неочищених масел, про що зазначено в додаткових поясненнях УКТЗЕД до кодів 2707 99 11 і 2707 99 19.
Також, УКТ ЗЕД не містить приміток або пояснень які б встановлювали умови, при яких неочищене масло (2707 99) можливо було б класифікувати як суміші ароматичних вуглеводнів (2707 50).
За таких обставин, спірний товар не є сумішшю ароматичних вуглеводнів (2707 50), а є неочищеним маслом, хімічний та фракційний склад якого, повністю відповідає описам товарів (2707 99).
В той же час висновками СЛЕД Держмитслужби хімічний склад товарів описується як: суміш з переважним масовим вмістом ароматичних вуглеводнів, але також з вмістом азото-, кисне- і сірковмісних сполук.
Враховуючи викладене суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що  спірні рішення відповідача про визначення коду товару, в яких товар класифікований відповідачем за кодом УКТ ЗЕД 2707500090 як «інші суміші ароматичних вуглеводнів...» протирічить положенням УКТ ЗЕД.
Надаючи  оцінку висновкам лабораторії Держмитслужби (СЛЕД), судом першої інстанції вірно враховані наступні обставини.
Відповідно до пункту 4 Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом
Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №650 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 02 липня 2012 року за № 1085/21397), контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу; відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу; заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних "Класифікаційні рішення" програми "Інспектор 2006" ЄАІС. При цьому така відповідність поділяється на три категорії: а) ідентичні товари; б) подібні (аналогічні) товари; в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів "а" та "б" абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі: характеристики, які є визначальними для класифікації товару; призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару; перевірки відповідності заявленого опису товару та коду товару згідно з УКТ ЗЕД відомостям, наведеним у ПРК, у разі якщо до митного контролю та митного оформлення разом з пакетом документів надається ПРК.
Згідно з пунктом 9 цього Порядку, якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба в спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, то митний орган може звернутися до спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або до іншої експертної установи (організації).
Залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації) здійснюється у разі: виникнення необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації; виникнення складних питань при класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує експертних досліджень.
Відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення про Спеціалізовану лабораторію з питань експертизи та досліджень Міндоходів, затвердженого наказом Міністерства доходів і зборів України від 29.05.2013 №133, Спеціалізована лабораторія відповідно до покладених на неї завдань: проводить дослідження (аналізи, експертизи) проб (зразків) товарів у рамках процедур податкового, митного контролю та оформлення з метою встановлення характеристик, визначальних для: ідентифікації (визначення складу, фізичних, фізико-хімічних характеристик тощо) товарів; класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД; перевірки задекларованої митної вартості товарів; встановлення країни походження товарів; встановлення належності товарів до таких, що містять наркотичні засоби, психотропні речовини, їх аналоги, прекурсори, сильнодіючі чи отруйні речовини; встановлення (перевірки) достовірності даних, зазначених у сертифікаті про походження товару з України.
Таким чином, саме Спеціалізована лабораторія з питань експертизи та досліджень Держмитслужби України мала б ідентифікувати спірний товар за його хімічними характеристиками та фракційним складом.
При цьому судом першої інстанції вірно зауважено на тому, що у висновку СЛЕД, не визначено (не ідентифіковано) конкретний вид товару, наданого на дослідження, його сферу використання, його властивості. До того ж усіма висновками СЛЕД чітко встановлено, що за своїм хімічним складом досліджений товар містив азото-, кисне- і сірковмісні гетероциклічні сполуки. При цьому, зазначається, що визначити кількісний вміст кожного з компонентів (у тому числі ароматичних вугелводнів, азото-, кисне- і сірковмісних ароматичних сполук) не видається можливим через відсутність експертних можливостей. Зазначені висновки лабораторії СЛЕД свідчать про неповноту дослідження спірного Товару.
Разом з тим, працівники відповідача не наділені спеціальними експертними знаннями, які надали б можливості за результатом наведених у висновках СЛЕД хімічних та фракційних характеристик товару визначити, до якої саме товарної підпозиції (підкатегорії) відноситься спірний товар Позивача.
З приводу застосування правил УКТ ЗЕД, суд  першої інстанції вірно виходив з наступного.
З метою забезпечення належного рівня участі України в міжнародних торговельно- економічних відносинах та наближення нормативно-правової бази України до системи загальновизнаних норм міжнародного права Указом Президента України від 17.05.2002 №466/2002 було постановлено приєднатися до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів від 14 червня 1983 року (надалі - Гармонізована система). 
Згідно з пунктом «а» статті 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів (дата підписання 14.06.1983), що є частиною національного законодавства, Договірна Сторона Конвенції зобов`язується, що її митно-статистичні номенклатури будуть знаходиться відповідно до Гармонізованої системи з моменту набуття чинності справжньої Конвенції по відношенню до цієї Сторони. Тим самим вона зобов`язується по відношенню до своєї номенклатури митних тарифів і статистичної номенклатури: використовувати всі товарні позиції і субпозиції Гармонізованої системи, а також цифрові коди, що відносяться до них, без яких-небудь доповнень або змін; застосовувати основні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи, а також всі примітки до розділів, груп і субпозицій і не змінювати об`єм розділів, груп, товарних позицій і субпозицій Гармонізованої системи; дотримуватись порядку кодування, прийнятий в Гармонізованій системі.
Згідно з нормами пункту 5 статті 4 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів країна, що розвивається, яка частково застосовує Гармонізовану систему відповідно до положень цієї статті, стаючи Договірною Стороною, може повідомити Генерального Секретаря, що вона офіційно зобов`язується застосовувати шестизначну Гармонізовану систему в повному обсязі через три роки, з дати, з якої ця Конвенція набирає чинності.
Товарний код за Гармонізованою системою побудовано на шести знаках, тому всі коди товарних номенклатур, які базуються на Гармонізованій системі, співпадають на рівні перших шести знаків. Кожні 5 років у Гармонізовану систему вносяться зміни. На даний час діючою версією Гармонізованої системи є видання 2022 року.
Для класифікації (кодування) товарів при митному оформленні використовують Митний тариф України, який систематизовано згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів, та затверджено Законом України від 19.10.2022 № 2697-IX «Про Митний тариф України». Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної пiдпозицiї (першi шість знаків), товарної категорії (першi вісім знаків), товарної пiдкатегорiї (десять знакiв).
Згідно з розділом «Особливість застосування Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності» Закону України «Про Митний тариф України» якщо в Українській класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТ ЗЕД), складеній на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів і Комбінованої номенклатури Європейського Союзу, виявлено неточності перекладу з офіційної мови оригіналу українською мовою назв позицій, підпозицій, а також текстів приміток до розділів, груп, позицій, підпозицій та додаткових приміток, за основу приймаються тексти офіційних видань Гармонізованої системи опису та кодування товарів і Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.
Згідно з пунктом 51 Порядку ведення УКТ ЗЕД з метою забезпечення однакового застосування всіма митними органами правил класифікації товарів рішення щодо класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД та рішення щодо зобов`язуючої інформації з питань класифікації товарів приймаються митними органами з урахуванням підходів до класифікації окремих товарів згідно з
Комбінованою номенклатурою, закріплених у відповідних актах права Європейського Союзу (acquis ЄС), за умови, що такі підходи не суперечать положенням Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів.
Перелік актів права Європейського Союзу (acquis ЄС) з питань класифікації окремих товарів згідно з Комбінованою номенклатурою оприлюднюється та актуалізується Держмитслужбою на її офіційному веб-сайті. Такий перелік має містити: назву акта права Європейського Союзу (acquis ЄС), код (на рівні 8 знаків) та опис товару, зазначений у такому акті.
Згідно з пунктом 7 Порядку ведення УКТ ЗЕД за поданням центральних органів виконавчої влади Держмитслужба приймає рішення щодо можливості деталізації товарів в УКТЗЕД на національному рівні (далі - рішення щодо можливості деталізації товарів) з урахуванням загальноприйнятих правил класифікації товарів у Гармонізованій системі. Така деталізація проводиться на рівні дев`ятого і десятого знаків товарного коду з метою забезпечення захисту національного товаровиробника шляхом вжиття заходів з тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності та вдосконалення статистичного обліку.
Відповідно до пункту 8 Порядку ведення УКТ ЗЕД рішення щодо можливості деталізації товарів приймається на підставі інформації, яка надається Держмитслужбі центральними органами виконавчої влади і містить: - обґрунтування потреби проведення деталізації товарів в УКТЗЕД на національному рівні (далі - деталізація товарів); - код товару, що деталізується на національному рівні, згідно з УКТЗЕД; - текстовий опис товарів, для яких в УКТЗЕД виділяються окремі коди; - відомості про походження, склад, призначення, галузь використання товару тощо; - характерні ознаки, які відрізняють товар, що деталізується на національному рівні, від інших подібних товарів.
До зазначеної інформації додається нормативно-технічна документація на товар з визначенням показників, за якими проводиться ідентифікація товару, що деталізується на національному рівні.
Згідно з пунктом 9 Порядку ведення УКТ ЗЕД якщо Держмитслужбою визнано можливим проведення деталізації товарів, у рішенні щодо можливості деталізації товарів зазначаються: 1) коди товарів, що деталізовані на національному рівні, згідно з УКТЗЕД; 2) текстовий опис товарів, що деталізовані на національному рівні; 3) додаткова примітка України стосовно класифікації товарів, що деталізовані на національному рівні (у разі потреби); 4) одиниці виміру та обліку товарів, що деталізовані на національному рівні.
При цьому такої деталізації на національному рівні щодо товару - масла поглинального Дніпровською митницею не здійснювалось.
УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи Всесвітньої митної організації з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі - Комбінована номенклатура).
УКТЗЕД - це систематизований перелік товарів, який складається з кодів товарів та найменувань для цих кодів. Як уже зазначалось вище, в УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою.
Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).
Наразі, УКТЗЕД побудована на основі ГС 2017 року і Комбінованої номенклатури, з урахуванням зобов`язань в рамках СОТ на рівні перших шести знаків (офіційне видання ВМО) і Комбінованої номенклатури Європейського Союзу на рівні сьомого і восьмого знаків (Official Journal of the European Communities, L 294 від 28.10.2016, vol.59), з урахуванням зобов`язань в рамках СОТ.
Так, в європейських деклараціях, які були подані позивачем до митного оформлення ввезеного товару, зазначено код товару 27079919 згідно з УКТЗЕД.
Виходячи з викладеного колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що під час митного оформлення товару відповідач не мав права застосовувати код 2707500090, оскільки це зовсім інша товарна підпозиція. Товар позивача є готовим продуктом - маслом, а не сумішшю.
Встановлені обставини вказують на те, що ТОВ «А-ЕНЕРГІЯ» правильно класифіковано товар за кодом 27079919, що повністю співпадає з кодом, визначеним виробником, відповідає Комбінованій номенклатурі, що є частиною Гармонізованої системи, яка є частиною національного законодавства, більш точно описує товар.
Крім того, ТОВ «А-ЕНЕРГІЯ» було направлено запит від 24.05.2024 №24-05/2 до ДП «УХІН», у якому товариство просило повідомити: - хімічні властивості масла поглинального (wash oil) та відсотковий вміст компонентів готового продукту, у тому числі азото-, кисне- та сірковмісних сполук. Надати посилання на стандарт, яким регулюється виробництво масла поглинального в Україні та кількісний вміст усіх хімічних сполук у готовому продукті; - чи відповідає за своїм хімічним складом та фракційними характеристиками масло поглинальне європейських виробників маслу поглинальному за українськими стандартами (ТУ У 20.1-00190443-117:2007 «Масло кам`яновугільне вбирне Технічні умови»)? - що є основним складовим компонентом готового продукту масла поглинального?
У відповідь на вищезазначений запит ДП «УХІН» було надано відповідь листом від 27.05.2024 №10/244, яким повідомлено, що за наданими супровідними документами від виробника «QUIMICA DEL NALON S/A» (Іспанія) поставлений товар відповідає за хімічними та фракційними характеристиками маслу поглинальному за ТУ У 20.1-00190443-117:2017 «Масло кам`яновугільне вбирне Технічні умови».
Суд прешої інс танці їтакож вірно зауважив про те, що виробником масла поглинального «QUIMICA DEL NALON S/A» (Іспанія) на електронну адресу ТОВ «А-ЕНЕРГІЯ» направлено інформаційний лист, до якого було надано повідомлення про експорт Європейського агентства хімічних речовин на експорт масла поглинального виробником «QUIMICA DEL NALON S/A» на адресу ТОВ «А-ЕНЕРГІЯ» згідно з контрактом на поставку 200 000 кг продукту.
Згідно з вищенаведеним повідомленням про експорт Європейського агентства хімічних речовин на експорт вбачається, що ідентифікація хімічної речовини (масла поглинального), на яку поширюється повідомлення, відбувається за номером CAS 90640-84-9 та кодом товару (CN) 2707 9919.
Зазначене повідомлення було направлено у відповідності до статті 12 Роттердамської конвенції про процедуру попередньої обґрунтованої згоди відносно окремих небезпечних хімічних речовин та пестицидів у міжнародній торгівлі, до якої Україна приєдналась 26.09.2002 р.
Згідно з нормами статті 3 Роттердамської конвенції ця Конвенція застосовується по відношенню до: (a) заборонених або суворо обмежених хімічних речовин; і (b) особливо небезпечних пестицидних сполук.
У пункті 6.2 розділу 6 повідомлення зазначено суворі обмеження щодо використання масла поглинального.
Вищезазначене повідомлення є обов`язковим для виробника масла поглинального «QUIMICA DEL NALON S/A» (Іспанія).
Отже, змінюючи код товару, митний орган фактично ігнорує норми Роттердамської конвенції, на основі яких було підготовлено рекомендації Європейського агентства хімічних речовин, зазначені у повідомленні.
Вказаним документом підтверджується позиція позивача щодо правильного визначення ним коду товару 27079919 на масло поглинальне у митних деклараціях., що підтверджена офіційним документом Європейського агентства хімічних речовин у вищезазначеному повідомленні про експорт масла поглинального, яке за текстом документу направляється до відома уповноваженим національним органам України, зазначеним у розділі 7 повідомлення.
Згідно з вимогами УКТЗЕД класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами: 
1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:
2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного; (b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.
3. У разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: (a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де подається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару; (b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови що цей критерій можна застосувати; (c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.
4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.
5. На додаток до наведеного до зазначених нижче товарів застосовуються такі правила: (a) футляри для фотоапаратів, музичних інструментів, зброї, креслярського приладдя, прикрас та подібні вироби, які мають спеціальну форму і призначені для зберігання відповідних виробів або набору виробів, придатні для тривалого використання разом з виробами, для яких вони призначені, класифікуються разом з упакованими в них виробами. Це правило не поширюється на тару (упаковку), що становить разом з виробом одне ціле і надає останньому істотно іншої властивості; (b) відповідно до правила 5 (a) тару (упаковку) разом з товарами, які в ній містяться, слід класифікувати разом із цими товарами, якщо вона належить до такого типу тари (упаковки), яка зазвичай використовується для упакування цих товарів. Це положення є необов`язковим, якщо ця тара (упаковка) придатна для повторного використання.
6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.
Таким чином, після визначення товарної позиції, для визначення підпозиції, товарної категорії і товарної підкатегорії, згідно з правилом 6, застосовується той самий принцип, що зазначений у правилах 1-4 класифікації товарів в УКТ ЗЕД.
Державна митна служба України у своєму листі від 04.04.2003 року №11/4-13-5205-ЕП «Щодо роз`яснення терміну «вимоги товарної номенклатури (УКТ ЗЕД)» та методичних рекомендацій з питань класифікації (кодування) товарів та інших вантажів» зазначила як правило у ТН (товарній номенклатурі) на рівні угруповань (позицій, підпозицій, категорій та підкатегорій) виділено один або кілька видів товарів (виробів), які найбільше обертаються у світовій торгівлі, для інших видів товарів призначено узагальнене угруповання з текстовим описом «інші», так зване «кошикове» угруповання. Завдяки «кошиковим» угрупованням, які мають текстовий опис «- інші», в ТН включено всі без винятку товари.
Деякі товари можуть бути класифіковані відповідно від матеріалу, з якого їх виготовлено, інші в залежності від функції, для якої ці товари призначено.
Судом першої інстанції вірно зазначено, що згідно з усіма супровідними документами і за своїм хімічним складом спірний товар є маслом поглинальним. Товар є багатокомпонентним, тобто складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини та є готовим продуктом. Уловлювання бензольних вуглеводнів, виготовлення технічних масел, флотореагенту. Суміші ароматичні вуглеводні за кодом товару 27075000 (код визначений Відповідачем) не можуть використовуватися за вищезгаданим призначенням. Масло поглинальне за кодом 2707991900 є готовим продуктом, готовим до використання. На відмінність від сумішей ароматичних вуглеводних за кодом товару 27075000, які не можуть використовуватися у чистому вигляді, а є сировиною, тобто компонентом для інших готових продуктів.
З метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТ ЗЕД Державною митною службою на виконання статті 68 Митного кодексу наказом від 14.12.2022 №543 було затверджено Пояснення до УКТ ЗЕД.
Згідно з додатковими поясненнями до товарних категорій УКТ ЗЕД (розділ V, група 27 код 27079919 (заявлений нами у ВМД) охоплює продукти перегонки високотемпературної кам`яновугільної смоли. Такі продукти містять не лише вуглеводні з переважним масовим вмістом ароматичних вуглеводнів, але також азото-, кисне- і сірковмісні сполуки і дуже часто домішки.
Масло кам`яновугільне вбирне (Wash oil, Creosote oil) відноситься саме до таких продуктів, які відповідають вищезазначеним критеріям за походженням, що підтверджується як характерним для продуктів перегонки високотемпературної кам`яновугільної смоли хімічним складом, так і висновками СЛЕД ДЕРЖМИТСЛУЖБИ, паспортом безпеки на даний вид продукції та сертифікатами виробника, а не до інших сумішей вуглеводнів, які охоплює код 2707500090.
З огляду на вищевикладене, та враховуючи надані позивачем документи на спірний товар містили інформацію про масло поглинальне (wash oil); товар не є сировиною, а є готовим продуктом, готовим для використання, має сертифікат якості на готовий продукт, має чіткі фізико - хімічні характеристики масла поглинального, використовується як технологічний поглинач для уловлювання бензольних вуглеводнів, виготовлення технічних масел, флотореагенту, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції,  що у відповідача не було підстав відносити його до товару за кодом 27075000, адже за таким кодом товар не має вищеописаних характеристик, а тому оскаржені рішення є протиправними та підлягають скасуванню.
Виходячи з викладеного, колегія суддів дійшла висновку,  що судом першої інстанції правильно були застосовані норми матеріального та процесуального права, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновку суду першої інстанції і не можуть бути підставою для скасування рішення суду, а тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення. 
Щодо витрат на  професійну правничу допомогу колегія суддів виходить  з наступного.
Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. 
Відповідно до частини першої статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Згідно з пунктом 1 частини третьої статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема витрати на професійну правничу допомогу.
Відповідно до частини другої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.
За змістом частини третьої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України для цілей розподілу судових витрат:
1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;
2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Відповідно до частини четвертої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Частиною п`ятою статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Відповідно до частини сьомої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
Відповідно до статті 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.
Аналіз наведених положень процесуального закону дає підстави для висновку про те, що документально підтверджені судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень. 
При цьому, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.
При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченого адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціни позову та (або) значенню справи.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26.02.2015 у справі «Баришевський проти України», від 10.12.2009 у справі «Гімайдуліна і інших проти України», від 12.10.2006 у справі «Двойних проти України», від 30.03.2004 у справі «Меріт проти України» заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.
У ситуації, що розглядається, між ТОВ «А-ЕНЕРГІЯ» та Адвокатським об`єднанням «ГРУПА БІЗНЕС ПАРТНЕРІВ», в особі керуючого партнера Проскурні Тетяни Володимирівни 11.12.2019 року укладено Договір №51/2019 про надання правової допомоги. 
Вирішуючи питання щодо стягнення на користь позивача витрат на професійну правничу допомогу  за підготовку відзиву на апеляційну скаргу у розмірі 9000 грн. колегія суддів виходить  з наступного.
Відповідно до акту приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 14.05.20251 року, позивач отримав правову допомогу, яка полягала у наступному: підготовка відзиву на апеляційну скаргу Дніпропетровської митниці  - 3 год., вартість 1 години 3000 грн – усього 9000 грн.
Відповідно до платіжної інструкції  № 5132 від 15.05.2025 року  позивачем сплачено 9000 грн.
При вирішенні питання щодо розподілу судових витрат на професійну правничу допомогу суд апеляційної інстанції надає оцінку співмірності заявленої до повернення позивачем суми коштів із критеріями, встановленими частиною п`ятою статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме те, що ця справа за складом учасників, підставами виникнення спору, позовними вимогами та законодавством, яке регулює спірні правовідносини, ціною позову, підлягає вирішенню за правилами письмового  позовного провадження, тобто є справою незначної складності.
Апеляційний перегляд справи відбувався без учасників справи за правилами письмового провадження. Крім того на час апеляційного провадження між учасниками вже була сформована правова позиція, у тому числі щодо захисту прав та інтересів позивача та доводів відповідача. Відзив на апеляційну скаргу фактично ґрунтується на правових позиціях викладених  в позовній заяві. 
З огляду на те, що витрати у сумі 9000 грн. за підготовку відзиву на апеляційну скаргу є неспіввісними із складністю його написання, наданим адвокатом обсягом послуг, затраченим ним часом на надання таких послуг, а підготовка відзиву на апеляційну скаргу не вимагала значного обсягу юридичної і технічної роботи, адже, адвокат був обізнаним про позицію свого клієнта, нормативно-правове регулювання спірних правовідносин не змінювалось, проаналізувавши зроблений позивачем розрахунок, а також враховуючи критерій обґрунтованості та доцільності понесених позивачем витрат вважає, що співмірною сумою до відшкодування витрат на професійну правничу допомогу при розгляді справи в апеляційній інстанції, а саме за підготовку відзиву на апеляційну скаргу є 500 грн.
З приводу витрат на оплату послуг експерта колегія суддів виходить з наступного.
28 січня 2025 року Одеський  науково-дослідний інститут судових експертиз  надав позивачеві висновок  експертів № 24-6566 за результатами проведення комісійної експертизи нафтопродуктів та пально-мастильних матеріалів  в а/с № 160/30301/24.
В той же час колегія суддів звертає увагу на той факт, що вказаний висновок не був покладений в основу ані рішення суду першої інстанції ані постанови суду апеляційної інстанції, а тому підстави для відшкодування витрат позивача на проведення вказаної експертизи відсутні.
Додатково колегія зауважує, що відповідно до положень МКУ такі висновки (про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями) надаються декларантами митниці на підтвердження заявленої митної вартості під час митного оформлення та митного контролю товарів, що чітко визначено положеннями ст. 53, 266 МКУ.
Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 52 МКУ декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.
Колегія суддів звертає увагу на те, що  вказані  висновки  цінової  експертизи носять  інформаційний характер,   а тому не мають ключового значення при вирішенні спору по суті. 
Отже виходячи з викладеного підстави для відшкодування на користь позивача витрат по проведенню експертизи відсутні.
Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 315, ст.ст. 316, 321, 322 КАС України, суд, - 

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Дніпровської митниці – залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду  17 лютого 2025  року – залишити без змін.
Стягнути  з Дніпровської митниці за рахунок її бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «А-ЕНЕРГІЯ» витрати на правничу допомогу  у розмірі  500 грн. (п`ятсот грн.).
Постанова набирає законної сили з дати ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку Верховного Суду протягом тридцяти днів  з дня складення в повному обсязі.
В повному обсязі постанова складена 12 серпня 2025 року.
   
Головуючий - суддя                                                                      Д.В. Чепурнов 

                               суддя                                                                      С.М. Іванов 

                               суддя                                                                      С.В. Сафронова