ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 376/2977/24                                                  Суддя першої інстанції: Коваленко О.М.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  08 липня 2025 року                                                                                            м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача                              Файдюка В.В.,
суддів:                                                  Епель О.В.,
          Карпушової О.В.,
При секретарі:                              Масловській К.І.
          
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Державної інспекції архітектури та містобудування України на рішення Сквирського районного суду Київської області від 05 березня 2025 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України про визнання протиправною та скасування постанови і закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :
У жовтні 2024 року ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Сквирського районного суду Київської області з позовом до Державної інспекції архітектури та містобудування України (далі - відповідач, ДІАМ України) про визнання протиправною та скасування постанови від 25.09.2024 №15/24/02-1-08 по справу про адміністративне правопорушення, винесеної головним інспектором будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Чикуліною В.В., а також закриття справи про адміністративне правопорушення.
Рішенням Сквирського районного суду Київської області від 05.03.2025 позов задоволено повністю.
При цьому суд першої інстанції виходив з того, що наявними у матеріалах справи документами не підтверджується належне повідомлення позивача про проведення позапланової перевірки, а також забезпечення його права на участь у складанні акта і протоколу про адміністративне правопорушення, що має своїм наслідком скасування спірної постанови як протиправної.
Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю.
В обґрунтування своїх доводів зазначає, що судом не враховано, що у ДІАМ виникли передбачені законодавством підстави для проведення позапланової перевірки виконання вимог припису про усунення порушень. Наголошує, що всупереч висновків суду надходження у відділення поштового зв`язку 11.09.2024 повідомлення про проведення позапланової перевірки породжувало у відповідача право на її проведення 12.09.2024, а відтак незабезпечення ОСОБА_1 присутності під час здійснення контрольного заходу свідчить про фактичний недопуск останнього до проведення перевірки, за що чинним законодавством передбачена відповідальність. Крім того, підкреслює, що позивача належним чином повідомлено про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.
У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 просить залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Свою позицію обґрунтовує тим, що матеріали справи взагалі не містять доказів проведення позивачем реконструкції об`єкта, перевірка була призначена за відсутніх на те правових підстав, отримання повідомлення про проведення перевірки 18.09.2024 об`єктивно унеможливлювало забезпечення позивачем своєї присутності на об`єкті перевірки 12.09.2024, що свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення у діях позивача.
Згідно п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження). 
Приймаючи до уваги, що в суді першої інстанції справа розглядалась в порядку спрощеного провадження, враховуючи, що за наявними у справі матеріалами її може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів та з огляду на відсутність необхідності розглядати справу у судовому засіданні, справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.
Дослідивши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга відповідача не підлягає задоволенню, виходячи з такого.
Як було встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, ДІАМ України 28.08.2024 прийнято наказ №154, яким приписано провести позапланову перевірку на об`єкті будівництва за адресою: с. Буки Білоцерківського району Київської області на земельній ділянці із кадастровим номером 3224080600:02:011:0003; замовник будівництва - ОСОБА_1 ; предмет перевірки: виконання суб`єктом містобудування вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 02.05.2024.
У зв`язку з викладеним на адресу ОСОБА_1 . ДІАМ України було направлено повідомлення від 10.09.2024 №1250/02/12-24 «Про проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва за адресою: село Буки, Білоцерківський район, Київська область на земельній ділянці з кадастровим номером: 3224080600:02:011:0003». У цьому повідомленні зазначено, що перевірка буде проводитися у період з 12 по 25 вересня 2024 року. Крім того, у повідомленні викладено вимогу підготувати ряд належним чином засвідчених документів та вказано про необхідність їх надання посадовим особам ДІАМ України під час перевірки 12.09.2024 об 11:00, а також забезпечення присутності ОСОБА_1 або уповноваженої особи з відповідним документом, що посвідчує особу, 12.09.2024 об 11:00 на об`єкті будівництва.
Указане повідомлення було направлено відповідачем засобами поштового зв`язку 10.09.2024 та отримано позивачем 18.09.2024.
За наслідками виходу на вказаний у повідомленні об`єкт будівництва уповноваженими особами ДІАМ України був складений акт від 12.09.2024 про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій.
Крім того, 12.09.2024 головним інспектором будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Рибчинським А.М. складено протокол про адміністративне правопорушення №б/н, в якому зафіксовано, зокрема, що 12.09.2024 суб`єкт містобудування ОСОБА_1 не прибув на об`єкт будівництва, отже самоусунувся, та не забезпечив присутність уповноваженої особи на об`єкті будівництва, а також не надав посадовим особам ДІАМ України запитувані у повідомленні від 10.09.2024 документи і не виконав вимоги припису від 02.05.2024, чим порушив вимоги ч. 8 ст. 7, ч. 1 ст. 12 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877-V), абз. 4 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553), відповідальність за що передбачена ч. 2 ст. 188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП). У протоколі зазначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушенні відбудеться 25.09.2024 об 11:00 у приміщенні ДІАМ України за адресою: 01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26Б, каб. 503. 
Указані вище акт і протокол направлені позивачу засобами поштового зв`язку та вручені останньому 18.09.2024.
За результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення головним інспектором будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Чикуліною В.В. 25.09.2024 прийнято постанову №15/24/02-1-08, якою визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6  800,00 грн.
Вважаючи постанову по справі про адміністративне правопорушення протиправною, ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним позовом.
Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів виходить з такого.
Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.
У статті 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.
Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.
Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.
Тобто, притягненню до адміністративної відповідальності особи обов`язково повинна передувати належна та вчинена у відповідності до вимог чинного законодавства поведінка суб`єкта владних повноважень, зокрема, уповноваженою особою ДІАМ України, а також встановлення останнім факту вчинення особою адміністративного правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена чинним законодавством.
Згідно ч. 2 ст. 188-42 КУпАП недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Тобто, положеннями вказаної частини статті 188-42 КУпАП передбачена відповідальність особи саме за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю.
Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.
Як було встановлено раніше, підставою для позапланової перевірки відповідачем визначено необхідність перевірки виконання вимог припису від 02.05.2024.
Згідно ч. 2 ст. 41 Закону орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Приписи п. п. 1, 2, 3, 4, 7 ч. 3 ст. 41 Закону визначають, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Пунктом 5 Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Згідно п. 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
За правилами п. 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю фіксування процесу проведення перевірки здійснюється з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.
У випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування.
За змістом п. 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених абзацом шістнадцятим частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Приписи п. 12 Порядку №553 визначають, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку; розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт. 
Відповідно до п. 13 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки. 
При цьому, передбаченим у п. 13 Порядку №553 правам суб`єкта містобудування кореспондують обов`язки останнього, зокрема, допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (п. 14 Порядку №553).
Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що такий захід державного архітектурно-будівельного контролю, як позапланова перевірка, повинен здійснюватися у присутності суб`єкта містобудування, який має право ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом та отримувати примірники цих документів, а також має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень, тощо.
Водночас, у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений Порядком №553 строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки, такий суб`єкт містобудування несе відповідальність за наведені дії у вигляді штрафу.
При цьому слід враховувати, що вказаними положеннями окремо передбачено відповідальність суб`єкта містобудування, як за недопуск до проведення перевірки, так і за відсутність посадових осіб такого суб`єкта містобудування на об`єкті будівництва у разі отримання останнім повідомлення про проведення перевірки. Разом з тим, передумовою для висновку про перешкоджання суб`єктом містобудування здійсненню органом державного архітектурно-будівельного контролю своїх повноважень є встановлення факту обізнаності такого суб`єкта з проведенням контролюючого заходу.
Як було встановлено раніше, а також не заперечується учасниками справи, поштове відправлення №0504049084445, яким 10.09.2024 на адресу позивача було направлено повідомлення від 10.09.2024 №1250/02/12-24 «Про проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва за адресою: село Буки, Білоцерківський район, Київська область на земельній ділянці з кадастровим номером: 3224080600:02:011:0003», отримано ОСОБА_1 особисто 18.09.2024 (а.с. 144). У свою чергу, вже 12.09.2024, тобто до моменту отримання позивачем повідомлення про проведення позапланової перевірки, посадовими особами ДІАМ України складено як акт №б/н про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, так і протокол про адміністративне правопорушення №б/н.
У свою чергу, аналіз змісту вже згаданої вище ч. 2 ст. 188-42 КУпАП свідчить, що склад правопорушення, передбачений цією нормою, передбачає протиправні дії особи, за наслідками якої встановлено адміністративну відповідальність, однак відсутність суб`єкта містобудування, щодо якого відсутні докази повідомлення про проведення перевірки, під час проведення такої перевірки не може тлумачитись як недопущення на об`єкт будівництва.
Відтак, оскільки позивач не був обізнаний про проведення перевірки, у зв`язку з чим об`єктивно не мав обов`язку бути присутнім 12.09.2024 при її проведенні, то в його діях, як правильно зазначив суд першої інстанції, відсутній склад правопорушення, передбачений ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, що свідчить про протиправність спірної у цій справі постанови від 25.09.2024 №15/24/02-1/08.
Аналогічна за змістом позиція висловлена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 08.11.2019 у справі №400/2866/18 та від 31.01.2023 у справі №210/3391/17(2-а/210/179/17).
Крім того, згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Особливості розгляду справ про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-8 цього Кодексу.
Разом з тим, всупереч наведених норм, спірна постанова не містить відомостей про дотримання відповідачем указаних законодавчих приписів, позаяк не обґрунтовує, зокрема, застосування до позивача максимальної, передбаченої ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, санкції, не містить мотивів відхилення доводів представника позивача та наданих ним документів.
Крім іншого, колегія суддів звертає увагу, що тривалість проведення позапланової перевірки визначена у повідомленні від 10.09.2024 №1250/02/12-24 у період з 12 по 25 вересня 2024 року, що давало ДІАМ України можливість провести перевірку суб`єкта містобудування і після отримання ним 18.09.2024 повідомлення про проведення такої перевірки.
Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Таким чином, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду не спростовують.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Колегія суддів із висновками суду першої інстанції погодилась, оскільки вони знайшли своє підтвердження в ході апеляційного розгляду справи. Судом було правильно встановлено фактичні обставини справи, надано належну оцінку дослідженим доказам, прийнято законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права. У зв`язку з цим колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу - залишити без задоволення, а рішення суду - без змін.
Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 271, 272, 286, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Державної інспекції архітектури та містобудування України - залишити без задоволення.
Рішення Сквирського районного суду Київської області від 05 березня 2025 року - залишити без змін. 

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення і не може бути оскаржена.
Повне рішення виготовлено 08 липня 2025 року.

Суддя-доповідач:                                                                      В.В. Файдюк 

Судді:                                                                                 О.В. Епель

          О.В. Карпушова