УХВАЛА

04 липня 2025 року
м. Київ

справа №320/19843/23
адміністративне провадження №К/990/27913/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Білак М.В.,
суддів: Мацедонської В.Е., Мартинюк Н.М.,  
розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід суддів Білак М.В., Мацедонської  В.Е., Мартинюк Н.М. від розгляду справи №320/19843/23 за позовом ОСОБА_1 до Верховного Суду про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку,
У С Т А Н О  В И В:
ОСОБА_1 звернувся з позовом до Верховного Суду, у якому (з урахуванням уточнення позовних вимог) просив:
- визнати протиправним та скасувати наказ Верховного Суду від 15 березня 2023 року № 873-к;
- зобов`язати Верховний Суд поновити ОСОБА_1 на посаді начальника відділу забезпечення функціонування автоматизованої системи та електронного суду управління забезпечення автоматизованого документообігу суду секретаріату Касаційного адміністративного суду;
- зобов`язати Верховний Суд нарахувати та виплатити позивачу середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 16 жовтня 2023 року по день винесення наказу щодо поновлення позивача на посаді;
- зобов`язати Верховний Суд відшкодувати моральну шкоду у розмірі 300 000 грн, заподіяну його неправомірними діями та рішеннями.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 03 вересня 2024 року у задоволенні зазначеного адміністративного позову відмовлено повністю.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 квітня 2025 року визнано заявлений ОСОБА_1 відвід суддів Шостого апеляційного адміністративного суду Кобаля Михайла Івановича, Бужак Наталії Петрівни, Файдюка Віталія Васильовича необґрунтованим. Передано справу №320/19843/23 для вирішення питання про відвід суддів Шостого апеляційного адміністративного суду Кобаля Михайла Івановича, Бужак Наталії Петрівни, Файдюка Віталія Васильовича, суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частини першої статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 травня 2025 року рішення Київського окружного адміністративного суду від 03 вересня 2024 року залишено без змін. 
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 травня 2025 року відмовлено у задоволені заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 квітня 2025 року.
12 червня 2025 року Верховним Судом зареєстровано касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 травня 2025 року у справі №320/19843/23, яка подана на електронну пошту суду.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12 червня 2025 року, для розгляду цієї касаційного скарги визначено склад колегії суддів: головуючий суддя (суддя-доповідач) Білак М.В., судді - Мацедонська В.Е., Мартинюк Н.М.
30 червня 2025 року Верховним Судом зареєстровано касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 03 вересня 2024 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 травня 2025 року у справі №320/19843/23, яка надійшла на електронну пошту суду. 
Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 30 червня 2025 року для розгляду цієї касаційного скарги було визначено склад колегії суддів, а саме: головуючого суддю (суддю-доповідача) Білак М.В., судді - Мацедонська В.Е., Мартинюк Н.М.
03 липня 2025 року на електронну пошту Верховного Суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід суддів, в обґрунтування якої зазначає про порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 КАС України, оскільки відповідно до звіту про автоматизований розподіл судової справи, касаційну скаргу передано складу суду, що був визначений для розгляду справи №320/19843/23 12 травня 2025 року (провадження №К/990/24491/25).
Зокрема, на думку заявника, під час автоматизованого розподілу справи №320/19843/23, що відбувся 12 червня 2025 року о 16:44, було грубо порушено порядок визначення складу суду у хронологічному порядку надходження справ. Це підтверджується актами про неможливість функціонування автоматизованої системи документообігу суду в Касаційному адміністративному суді (додаються), згідно з якими: 06 травня 2025 неможливо було здійснити реєстрацію в автоматизованій системі документообігу суду 22 документів (позовні заяви, касаційні скарги); 09 травня 2025 року неможливо було здійснити реєстрацію в автоматизованій системі документообігу суду 100 документів (позовні заяви, касаційні скарги); 10 травня 2025 року неможливо було здійснити реєстрацію в автоматизованій системі документообігу суду 118 документів (позовні заяви, касаційні скарги); 11 травня 2025 року неможливо було здійснити реєстрацію в автоматизованій системі документообігу суду 152 документів (позовні заяви, касаційні скарги).
Таким чином, на момент розподілу справи (12 травня 2025 року), в суді існувала черга з щонайменше 392 документів (позовних заяв, касаційних скарг), які надійшли до суду раніше, але не були розподілені.
Вважає, що розподіл справи № 320/19843/23 (номер за порядком 118 за 12 травня 2025 року) до моменту розподілу згаданих 392 документів є прямим та очевидним порушенням встановленого частиною першою статті 31 КАС України хронологічного порядку. Враховуючи, що відповідачем у справі є сам Верховний Суд, будь-який обґрунтований сумнів у дотриманні процедури має тлумачитися на користь існування порушення. Тягар доведення того, що розподіл справ відбувся з чітким дотриманням правил процесуального закону лежить виключено на апараті цього суду, який контролює роботу автоматизованої системи та має повний доступ до відповідної інформації.
Такий розподіл справи поза чергою, оминаючи сотні інших раніше поданих документів, створює об`єктивні та обґрунтовані сумніви в тому, що визначення складу суду відбулося відповідно до вимог закону, тобто в належній хронологічній послідовності. Подібні дії підривають довіру до автоматизованої системи розподілу та до суду в цілому, оскільки можуть свідчити про неправомірне втручання в її роботу.
Також зазначає, що порушення порядку визначення судді для розгляду справи є не лише порушенням національного законодавства, а й ставить під сумнів право на «суд, встановлений законом», гарантоване статтею 6 § 1 ЄКПЛ. У рішенні Великої палати Європейського суду з прав людини у справі Guрmundur Andri Бstrбрsson v. Iceland (заява № 26374/18, від 01 грудня 2020 року) було встановлено, що порушення національних процедур призначення суддів (або розподілу справ) може призвести до порушення права на справедливий судовий розгляд, якщо такі порушення є явними, стосуються фундаментальних норм і не були належним чином виправлені національними судами.
Посилаючись на пункт 5 частини першої статті 36 КАС України, відповідно до якої суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу, просить задовольнити заяву про відвід суддів Білак М.В., Мацедонської В.Е., Мартинюк  Н.М. від розгляду справи №320/19843/23, передати справу №320/19843/23 для визначення іншого складу суду в порядку, встановленому Кодексом адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
Вирішуючи питання про обґрунтованість заяви про відвід, Верховний Суд виходить з такого.
Підстави для відводу судді встановлені статтями 36 та 37 КАС України.
Положення частин першої, другої статті 36 КАС України передбачають випадки, коли суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу), а саме: 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.
Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу, яка встановлює недопустимість повторної участі суддів в розгляді адміністративної справи.
Частиною 3 статті 39 КАС України встановлено, що відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.
Відповідно до частини третьої статті 40 КАС України питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.
За приписами частини четвертої наведеної статті, встановлення обставин, вказаних у пунктах 1 - 3, 5 частини першої статті 36, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу.
Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Порядок визначення складу суду регламентується статтею 31 КАС України.
Відповідно до частини першої указаної статті визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 18 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.
Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою суддя-доповідач (частина друга статті 31 КАС України).
Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду (частина третя статті 31 КАС України).
Справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, визначених цим Кодексом (частина тринадцята статті 31 КАС України).
Результати автоматизованого розподілу (повторного розподілу) справи оформлюються протоколом (частина шістнадцята статті 31 КАС України).
Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи затверджено рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21 (із змінами) (далі - Положення).
Пунктом 130 цього Положення визначено, що до початку функціонування підсистеми автоматизованого розподілу справ у складі Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС) визначення судді, судді-доповідача та присяжних для розгляду справи здійснюється відповідно до вимог розділу IV цього Положення засобами автоматизованої системи документообігу суду.
Відповідно до пункту 59  розділу IV цього Положення збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості автоматизованого розподілу (перерозподілу) судових справ у випадках, передбачених цим Положенням.
Так, зборами суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді прийнято рішення «Про окремі питання передачі судових справ у Касаційному адміністративному суді у складі Верховного Суду раніше визначеному складу суду (судді-доповідачу, колегії суддів)» від 22 липня 2024 року №9, яким установлено, що передача судової справи раніше визначеному судді-доповідачу здійснюється щодо апеляційних і касаційних скарг (зокрема тих, які подані в межах однієї справи, але на різні судові рішення), що надійшли до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду.
Означене рішення зборів суддів застосовується з 23 липня 2024 року.
Касаційна скарга позивача зареєстрована 30 червня 2025 року, тобто після початку дії рішення зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді від 22 липня 2024 року №9, тому була передана раніше визначеному судді-доповідачу з урахуванням особливостей, визначених вищезгаданим рішенням зборів.
Отже, посилання заявника про порушення порядку визначення складу суду у цій справі не знайшло свого підтвердження. Передбачена пунктом 5 частини першої  статті 36 КАС України підстава для відводу суддів у цій справі відсутня.
Щодо посилання позивача на порушення автоматизованого розподілу справи 12 червня 2025 року, то слід зазначити, що на даний час особливості розподілу судових справ визначаються Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, викладеного в новій редакції рішенням Ради суддів України від 02 квітня 2015 року № 25 (із змінами).
Відповідно до підпунктом 2.3.1. пункту 2.3 Положення розподіл судових справ здійснюється в суді в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.
Згідно з підпунктом 2.3.2 пункту 2.3 цього Положення визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом: автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи; пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ; розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді; визначення складу суду з метою заміни судді (суддів); повторного автоматизованого розподілу судових справ.
Відповідно до підпункту 2.3.4. пункту 2.3 Положення автоматизований розподіл судових справ здійснюється в автоматизованій системі за такими правилами: із загального списку суддів визначаються судді, які мають повноваження та відповідну спеціалізацію (за наявності) щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу; для суддів, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу, здійснюється розрахунок коефіцієнтів навантаження; із числа суддів, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу з урахуванням визначених автоматизованою системою коефіцієнтів навантаження здійснюється визначення судді для розгляду конкретної судової справи за принципом випадковості.
Підпунктом 2.3.5. пункту 2.3 Положення встановлено, що визначення суддів, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу, здійснюється згідно з вимогами підпункту 2.3.3 пункту 2.3 цього Положення, Засад використання автоматизованої системи документообігу суду, а також з урахуванням дотримання правил поєднання судових справ.
Згідно з підпунктом 2.3.7. пункту 2.3 Положення обрання судді за випадковим числом здійснюється відповідно до коефіцієнту навантаження судді на момент автоматизованого розподілу судової справи.
Відповідно до підпункту 2.3.9. пункту 2.3 Положення здійснення автоматизованого розподілу судових справ без урахування правил, зазначених у підпункті 2.3.4 пункту 2.3 цього Положення, не допускається.
Підпунктом 2.3.20. пункту 2.3 Положення визначено, що судові справи підлягають автоматизованому розподілу між суддями, які мають на момент автоматизованого розподілу судових справ повноваження для здійснення процесуальних дій.
Якщо судова справа підлягає розгляду (перегляду) колегією суддів, при автоматизованому розподілі судових справ автоматизованою системою в місцевому суді визначається головуючий суддя, а в судах апеляційної та касаційної інстанцій - суддя-доповідач із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності). Після визначення судді-доповідача (головуючого судді) автоматизованою системою визначається склад колегії суддів із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності) та з урахуванням складу судових палат (за їх наявності) Якщо збори суддів визначили персональний склад постійних колегій суддів, то автоматизована система визначає склад колегії з числа суддів основного складу цієї колегії. У разі неможливості визначити необхідну кількість суддів з постійної колегії суддів, автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа резервних суддів цієї колегії. У разі неможливості визначити склад колегії з числа суддів основного складу постійної колегії суддів та резервних суддів, автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності) та з урахуванням складу судових палат (за їх наявності). Результатом автоматизованого визначення складу колегії суддів є протокол автоматизованого визначення складу колегії суддів (додаток 2), що автоматично створюється автоматизованою системою (підпункт 2.3.21. пункту 2.3 Положення).
При автоматизованому розподілі справи №320/19843/23 було дотримано вимоги Положення, правильно сформовано судову колегію та суддю-доповідача.
Рішенням зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді від 21 вересня 2020 року № 12 визначено спеціалізацію суддів і судових палат та затверджено персональний склад судових палат Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду. Судді Білак М.В., Мацедонська В.Е. та Мартинюк Н.М. входять до складу судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян.
Формування складу постійних колегій прямо передбачено частинами другою, третьою статті 31 КАС України.
Підпунктом 2.1.5 пункту 2.1 Положення передбачено, що персональну відповідальність за забезпечення належної організації функціонування автоматизованої системи в суді несе керівник апарату суду, а за забезпечення її належного технічного функціонування - технічний адміністратор.
Таким чином, судді Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду не мають відношення до процедури здійснення розподілу судових справ і не наділені жодними засобами впливу на процес їх розподілу.
Будь-які зауваження учасників процесу щодо процедури автоматизованого розподілу конкретної судової справи, не можуть слугувати самостійною підставою для виникнення обґрунтованих сумнівів у неупередженості чи об`єктивності судді, за умови відсутності у заявника доказів на користь протилежного.
При цьому, доказів безпосереднього впливу колегії суддів на процес автоматизованого розподілу справи, під час розгляду заяви про відвід не встановлено.
З огляду на викладене, заяву про відвід колегії суддів Верховного Суду у Касаційному адміністративному суді у складі головуючого судді (судді - доповідача) Білак М.В., суддів Мацедонської В.Е., Мартинюк Н.М. від участі у розгляді справи №320/19843/23 слід визнати необґрунтованою.
Враховуючи вище викладене, відсутність порушення порядку визначення складу суду при розподілі касаційної скарги та необґрунтованість заявленого ОСОБА_1 відводу суддям Білак М.В., Мацедонській В.Е., Мартинюк Н.М. від розгляду справи №320/19843/23, питання про відвід суддів відповідно до частини четвертої статті 40 КАС України підлягає передачі на розгляд іншому судді, визначеному у порядку, встановленому частиною першою статті 31 КАС України.
Враховуючи викладене, керуючись статтями 36, 39, 40, 243, 248 КАС України, 
У Х В А Л И В:
Заяву про відвід суддів Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду Білак М.В., Мацедонської В.Е., Мартинюк Н.М. визнати необґрунтованою.
Передати заяву ОСОБА_1 про відвід суддів Білак М.В., Мацедонської В.Е., Мартинюк Н.М. від розгляду справи №320/19843/23 до Секретаріату Касаційного адміністративного суду для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає дану справу, в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України, для розгляду заяви.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді                                                                                          М.В. Білак

                                                                                          В.Е. Мацедонська

                                                                                          Н.М. Мартинюк