П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №  560/13995/24 
        Головуючий суддя 1-ої інстанції - Тарновецький І.І.   
        Суддя-доповідач - Шидловський В.Б.  

17 червня 2025 року 
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Шидловського В.Б. 
суддів:  Сапальової Т.В.  Капустинського М.М. , 
за участю:
секретаря судового засідання: Решкатюк Л.O., 
представника позивача: Ваків В.В.
представника відповідача: Пелюшок Л.О.  

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 05 березня 2025 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області про визнання протиправним та скасування рішення, 
В С Т А Н О В И В :
У вересні 2024 року ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернувся до суду з адміністративним позовом до Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області про визнання протиправним та скасування рішення.
Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає про протиправність рішення 45-ї чергової сесії VIII скликання першого пленарного засідання Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області № 10 від 27.08.2024 "Про призупинення діяльності Терешовецької ЗОШ І-ІІ ступенів Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області". Позивач вказує, що оскаржуване рішення впливає на таке важливе конституційне право дітей позивача, яких представляє позивач, як право на освіту, оскільки для його - реалізації вони, як і багато інших учнів “закритої” школи, вимушені їздити на навчання в інший населений пункт району, що є безумовною підставою для врахування думки територіальної громади села при прийнятті таких рішень.
Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 05 березня 2025 року позовні вимоги задоволено.
Визнано протиправним та скасовано рішення 45-ї чергової сесії VIII скликання першого пленарного засідання Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області № 10 від 27.08.2024 "Про призупинення діяльності Терешовецької ЗОШ І-ІІ ступенів Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області".
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким в задоволені позовних вимог відмовити в повному обсязі.
Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги апелянт посилається на порушення судом першої інстанції, при прийнятті рішення, норм матеріального та процесуального права, також неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, з обставин і обґрунтувань, викладених в апеляційній скарзі.
В судовому засіданні представник відповідача доводи апеляційної скарги підтримав в повному обсязі та просив суд задовольнити її, а рішення суду першої інстанції – скасувати.
Представник позивача в судовому засіданні заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив суд залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції – без змін.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що Позивач - ОСОБА_1 є батьком малолітніх дітей - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , які навчалися у Терешовецькій ЗОШ І-ІІ ступенів Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області.
27.08.2024 Лісовогринівецька сільська рада Хмельницького району Хмельницької області на 45-й черговій сесії VIII скликання першого пленарного засідання прийняла рішення "Про призупинення діяльності Терешовецької ЗОШ І-ІІ ступенів Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області" № 10 від 27.08.2024, яким вирішила:
1. Призупинити із 02.09.2024 діяльність Терешовецької ЗОШ І-ІІ ступенів Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області (код ЄДРПОУ 25978284), яка розташована за адресою: 31326, Хмельницька область, Хмельницький район, с.Терешівці, вул.Шкільна, 39.
2. Створити комісію з призупинення діяльності Терешовецької ЗОШ І-ІІ ступенів Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області та затвердити її склад згідно з додатком.
3. Лісовогринівецькій сільській раді:
3.1 Забезпечити продовження здобуття освіти учнями Терешовецької ЗОШ І-II ступенів Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області та організувати довезення дітей шкільним автобусом до Стуфчинецького ліцею Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області;
3.2. Провести інвентаризацію майна Терешовецької ЗОШ І-ІІ ступенів Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області.
3.3. Забезпечити збереження приміщення та майна закладу.
4. Вжити заходів щодо вивільнення працівників Терешовецької ЗОШ І-ІІ ступенів Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області, у зв`язку зі зміною в організації виробництва і праці через призупинення діяльності в закладі, спричиненого відсутністю належного контингенту учнів та вихованців, згідно зі ст.40 КЗпП України з моменту прийняття рішення.
5. Директору ОСОБА_4 забезпечити здійснення всіх організаційно-правових заходів, пов`язаних із призупиненням діяльності Терешовецької ЗОШ І-ІІ ступенів Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області.
6. У разі збільшення кількості учнів, відповідно до вимог чинного законодавства України, звернутись з проханням щодо відновлення діяльності Терешовецької ЗОШ І-ІІ ступенів Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області із подальшим затвердженням на сесії сільської ради.
7. Контроль за виконанням цього рішення покласти на комісію з питань освіти, культури, молоді, фізичної культури, охорони здоров`я та соціального захисту, прав людини, законності, депутатської діяльності, етики та ЗМІ (голова комісії Купельський Л.В..), першого заступника сільського голови ОСОБА_5 .
Не погоджуючись із зазначеним рішенням та вважаючи його протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та вирішуючи спір по суті, суд зазначає наступне.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідачем доказів проведення передбаченого законодавством громадського обговорення проєкту рішення (публічне громадське обговорення, електронні консультації, організація конференцій, форумів, зустрічей, проведення зустрічей з батьками тощо) до суду не надано, тому позовні вимоги про скасування рішення № 10 від 27.08.2024 є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Колегія суддів погоджується із таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.
Статтею 53 Конституції України передбачено, що кожен має право на освіту. Повна загальна середня освіта є обов`язковою. Держава забезпечує доступність і безоплатність дошкільної, повної загальної середньої, професійно-технічної, вищої освіти в державних і комунальних навчальних закладах; розвиток дошкільної, повної загальної середньої, позашкільної, професійно-технічної, вищої і післядипломної освіти, різних форм навчання; надання державних стипендій та пільг учням і студентам.
У Преамбулі Конвенції про права дитини від 20.11.1989 (у редакції зі змінами, схваленими резолюцією 50/155 Генеральної Асамблеї ООН від 21.12.1995), яку ратифіковано постановою Верховної Ради України від 27.02.1991 №789-XII, зазначено, що дитина, внаслідок її фізичної і розумової незрілості, потребує спеціальної охорони і піклування, включаючи належний правовий захист як до, так і після народження.
Статтею 3 Конвенції визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.
Крім того, відповідно до статті 28 Конвенції про права дитини держави-учасниці визнають право дитини на освіту, і з метою поступового досягнення здійснення цього права на підставі рівних можливостей вони, зокрема: сприяють розвиткові різних форм середньої освіти, як загальної, так і професійної, забезпечують її доступність для всіх дітей.
Забезпечення якнайкращих інтересів дитини є одним із базових міжнародних принципів, який закріплений, зокрема, у статті 24 Хартії основних прав Європейського Союзу. Зміст цього принципу полягає у тому, що при здійсненні будь-яких дій по відношенню до дітей, як з боку органів державної влади, так і з боку приватних установ, вищі інтереси дитини повинні розглядатися як пріоритетні.
Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування визначено Законом України від 21.05.1997 №280/97-ВР "Про місцеве самоврядування в Україні" (далі - Закон №280/97-ВР).
Згідно з частинами першою, четвертою статті 10 Закону №280/97-ВР сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.
Порядок формування та організація діяльності рад визначаються Конституцією України, цим та іншими законами, а також статутами територіальних громад.
Відповідно до частини першої статті 17, абзацу 2 пункту 30 частини першої статті 26 Закону №280/97-ВР відносини органів місцевого самоврядування з підприємствами, установами та організаціями, що перебувають у комунальній власності відповідних територіальних громад, будуються на засадах їх підпорядкованості, підзвітності та підконтрольності органам місцевого самоврядування.
Реорганізація або ліквідація навчальних закладів комунальної форми власності здійснюється за рішенням місцевої ради.
Таким чином, рішення про ліквідацію навчального закладу комунальної форми власності приймає місцева (сільська, селищна, міська) рада, у віданні якої перебуває відповідний навчальний заклад.
Відповідно до пункту 6 частини першої статті 1 Закону України від 16.01.2020 №463-IX "Про повну загальну середню освіту" (далі - Закон №463-IX) засновником закладу загальної середньої освіти є орган державної влади від імені держави, відповідна рада від імені територіальної громади (громад), фізична та/або юридична особа, рішенням та за рахунок майна яких засновано заклад загальної середньої освіти або які в інший спосіб відповідно до законодавства набули прав і обов`язків засновника.
Територіальну доступність повної загальної середньої освіти забезпечують у межах повноважень органи державної влади та органи місцевого самоврядування шляхом: формування та утримання мережі закладів освіти, у тому числі опорних, їхніх структурних підрозділів (філій) (частина перша статті 8 Закону №463-IX).
Згідно з частинами першою, другою статті 32 Закону №463-IX рішення про утворення, реорганізацію, ліквідацію чи перепрофілювання (зміну типу) закладу загальної середньої освіти приймає його засновник (засновники). Мережа закладів загальної середньої освіти формується відповідно до законодавства з урахуванням соціально-економічної та демографічної ситуації, а також відповідно до культурно-освітніх та інших потреб територіальної громади та/або суспільства. Розвиток мережі комунальних початкових шкіл, гімназій забезпечують районні, міські, сільські, селищні ради. Рішення про утворення комунальних початкових шкіл, гімназій як окремих юридичних осіб, їх реорганізацію, ліквідацію чи перепрофілювання (зміну типу) приймають районні, міські, сільські, селищні ради. У разі реорганізації чи ліквідації закладу загальної середньої освіти засновник зобов`язаний забезпечити учням можливість продовжити здобуття загальної середньої освіти на відповідному рівні освіти. Реорганізація, зміна типу, ліквідація закладу загальної середньої освіти у сільській місцевості допускається лише після громадського обговорення проєкту відповідного рішення засновника, який оприлюднюється не менше ніж за один рік до прийняття відповідного рішення.
Абзацом 2 частини другої статті 32 Закону №463-IX передбачено, що реорганізація, зміна типу, ліквідація закладу загальної середньої освіти у сільській місцевості допускається лише після громадського обговорення проєкту відповідного рішення засновника, який оприлюднюється не менше ніж за один рік до прийняття відповідного рішення.
Постановою Кабінету Міністрів України від 03.11.2021 №996 "Про забезпечення участі громадськості у формуванні та реалізації державної політики" затверджений Порядок проведення консультацій з громадськістю з питань формування та реалізації державної політики (далі - Порядок №996).
За приписами пунктів 11-13 Порядку №996 проведення консультацій з громадськістю щодо проєктів нормативно-правових актів, які стосуються конституційних прав, свобод та обов`язків громадян; стосуються життєвих інтересів громадян, у тому числі впливають на стан навколишнього природного середовища; передбачають провадження регуляторної діяльності у певній сфері; визначають стратегічні цілі, пріоритети і завдання у відповідній сфері державного управління (у тому числі проєкти державних і регіональних програм економічного, соціального і культурного розвитку, рішення стосовно їх виконання); стосуються інтересів територіальних громад, здійснення повноважень місцевого самоврядування, делегованих органам виконавчої влади відповідними радами; визначають порядок надання адміністративних послуг; стосуються правового статусу громадських об`єднань, їх фінансування та діяльності; передбачають надання пільг чи встановлення обмежень для суб`єктів господарювання та інститутів громадянського суспільства; стосуються присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій; стосуються витрачання бюджетних коштів (звіти головних розпорядників бюджетних коштів за минулий рік), здійснюються у формі публічного громадського обговорення та/або електронних консультацій з громадськістю.
Публічне громадське обговорення передбачає організацію і проведення публічних заходів: конференцій, форумів, громадських слухань, засідань за круглим столом, зборів, зустрічей (нарад) з громадськістю; Інтернет-конференцій, відеоконференцій. Додатково у рамках публічного громадського обговорення можуть проводитися засідання громадських рад, інших допоміжних органів, утворених при органах виконавчої влади.
Відповідно до пункту 16 Порядку №996 електронні консультації з громадськістю проводяться у підрубриці "Електронні консультації з громадськістю” рубрики “Консультації з громадськістю" офіційного веб-сайту органу виконавчої влади.
Під час проведення електронних консультацій з громадськістю орган виконавчої влади оприлюднює на своєму офіційному вебсайті та на урядовому вебсайті "Громадянське суспільство і влада" інформаційне повідомлення про проведення електронних консультацій, текст проєкту акта, винесеного на обговорення. В інформаційному повідомленні про проведення електронних консультацій з громадськістю зазначаються: найменування органу виконавчої влади, який проводить електронні консультації з громадськістю; назва проєкту акта або стислий зміст пропозиції щодо реалізації державної політики у відповідній сфері державного і суспільного життя, винесеної на обговорення; соціальні групи населення та заінтересовані сторони, на які поширюватиметься дія рішення, яке планується прийняти за результатами електронних консультацій з громадськістю; можливі наслідки проведення в життя рішення для різних соціальних груп населення та заінтересованих сторін; електронна адреса, строк і форма подання пропозицій та зауважень; номер телефону, за яким надаються консультації з питання, що винесено на обговорення; прізвище, ім`я відповідальної особи органу виконавчої влади; строк і спосіб оприлюднення результатів обговорення (пункт 17 Порядку №996).
Суд зауважує, що суспільство є окремим суб`єктом публічно-правових відносин, яке може мати власні (публічні) інтереси, що є відмінними від інтересів конкретної (приватної) особи та інтересів держави. При цьому, Основним Законом України передбачено, що суспільні (публічні) інтереси підлягають самостійному захисту, а також обов`язковому врахуванню при прийнятті найважливіших рішень на рівні держави або відповідної територіальної громади.
Суспільний (публічний) інтерес є оціночним поняттям, що охоплює широке і водночас чітко не визначене коло законних та таких, що ґрунтуються на моральних засадах, інтересів, які складають певну сукупність приватних інтересів або важливі для значної кількості фізичних і юридичних осіб потреби та відповідно до законодавчо встановленої компетенції забезпечуються суб`єктами владних повноважень (суб`єктами публічної адміністрації); це поняття не піддається однозначній кваліфікації (визначенню).
Таким чином, оскільки консультації з громадськістю проводяться в обов`язковому порядку з приводу конституційних прав та свобод громадян, зокрема, права на освіту, питання щодо ліквідації навчального закладу є питанням, що становить суспільний інтерес, а оскаржуване рішення впливає на таке важливе конституційне право мешканців територіальної громади, як право на освіту.
Тому, на переконання суду, обов`язковим є врахування думки територіальної громади при прийнятті рішення 45-ї чергової сесії VIII скликання першого пленарного засідання Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області № 10 від 27.08.2024 "Про призупинення діяльності Терешовецької ЗОШ І-ІІ ступенів Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області", з метою врахування інтересів територіальної громади.
Вказане узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постановах від 14.08.2018 у справі №359/6814/17, від 13.05.2020 у справі №324/1296/16-а, від 30.12.2020 у справі №2140/1580/18, від 02.02.2021 у справі №620/3135/19.
Відповідно до частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Разом з тим, зі змісту Постанови № 996 можна зробити висновок, що консультації з громадськістю можуть проводитися у різних формах, зокрема у формі публічного громадського обговорення, електронних консультацій або вивчення громадської думки; проведення громадського обговорення може здійснюватися шляхом організації конференцій, форумів, зустрічей, проведення інформаційно-роз`яснювальної роботи тощо.
Правовий висновок про те, що опублікування проєкту відповідного рішення, пояснювальної записки до нього, проведення інформаційну-роз`яснювальної роботи з педагогічним колективом та батьківською громадськістю, розгляд та надання відповідей на звернення окремих батьків, а також проведення зустрічей з батьками є допустимою формою консультації з громадськістю міститься, зокрема у постановах Верховного Суду від 25.03.2020 у справі №387/168/17(2-а/387/8/17), від 30.11.2021 у справі №290/791/16-а та від 27.01.2023 у справі №300/5730/21.
При цьому, відповідачем доказів проведення передбаченого законодавством громадського обговорення проєкту рішення (публічне громадське обговорення, електронні консультації, організація конференцій, форумів, зустрічей, проведення зустрічей з батьками тощо) до суду не надано.
Тому суд приходить до висновку, що в порядку підготовки проєкту рішення про призупинення навчального закладу, відповідач не проводив інформаційно-роз`яснювальну роботу серед громадськості шляхом проведення загальних зборів громадян за місцем їх проживання, як формою їх безпосередньої участі у вирішенні питання діяльності навчального закладу і думка громадян органом місцевого самоврядування не була врахована.
Верховний Суд, зокрема, у постановах від 20.03.2019 у справі №810/726/18, від 15.09.2020 у справі № 804/3108/16, від 28.04.2021 у справі №1.380.2019.003061, від 18.05.2022 у справі №280/988/19 та від 14.02.2023 у справі № 640/24975/21, неодноразово вказував, що у справах, пов`язаних із захистом конституційних прав особи, а також суспільного (публічного) інтересу, важливим є досягнення оптимального балансу між суспільними (публічними) та приватними інтересами (принцип пропорційності), що є вимогою громадянського суспільства, демократичної, соціальної та правової держави, а також складовою принципу верховенства права.
За встановлених обставин, на переконання суду, прийняття рішення без урахування думки батьків учнів та вчителів щодо призупинення Терешовецької ЗОШ І-ІІ ступенів Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області вказує на те, що оскаржуване рішення не відповідає критеріям, визначеним частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно з якими рішення суб`єкта владних повноважень має бути прийнято на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), добросовісно і розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.
Враховуючи викладене, позовні вимог про скасування рішення № 10 від 27.08.2024 є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Відповідно ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Отже, ст.2 КАС України та ч.4 ст.242 КАС України вказують, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно п.41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Доводи викладені в апеляційній скарзі висновків суду першої інстанції не спростовують.
За змістом частини першої статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального  права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги  висновків суду не спростовують,  то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Лісовогринівецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області залишити без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 05 березня 2025 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України. 
Постанова суду складена в повному обсязі 18 червня 2025 року.
          
Головуючий	 	 	Шидловський В.Б.	
 	 	 	 	
Судді	 	    	Сапальова Т.В.    Капустинський М.М.