Справа № 309/135/25

П О С Т А Н О В А
Іменем України

        11 липня 2025 року м. Ужгород

       Колегія суддів Судової палати у цивільних справах Закарпатського апеляційного суду в складі:
       головуючого: Собослоя Г.Г.,
       суддів: Мацунича М.В., Джуги С.Д.,
розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження за правилами письмового провадження, без проведення судового засідання та без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу  ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє представник – адвокат Довгій Василь Іванович, на ухвалу Хустського районного суду Закарпатської області від 28 січня 2025 року, у цивільній справі № 309/135/25 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору дарування недійсним та скасування державної реєстрації у реєстрі речових прав, 
В С Т А Н О В И Л А :
Ухвалою Хустського районного суду Закарпатської області від 28 січня 2025 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Хустського районного суду Закарпатської області від 16 січня 2024 у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору дарування недійсним – відмовлено.
Не погодившись у зазначеною ухвалою суду першої інстанції ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Довгій В.І., оскаржив таку у апеляційному порядку та просить скасувати цю ухвалу, та постановити нову, якою виправити описку, допущену в ухвалі Хустського районного суду від 16.01.2024 у справі № 309/3535/23 з уточненням, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 має РНОКПП: НОМЕР_1 , а ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 має РНОКПП: НОМЕР_2 .
На обґрунтування доводів зазначає таке.
Ухвалою Хустського районного суду Закарпатської області від 16.01.2024 між сторонами затверджено мирову угоду, провадження у справі закрито. Ухвала про затвердження мирової угоди та закриття провадження у справі має силу судового рішення та є виконавчим документом. Разом з тим, в ході виконання рішення з`ясувалося про наявність описки в мировій угоді, зокрема при поданні мирової угоди сторонами та при затвердженні мирової угоди судом, а саме виготовлення тексту мирової угоди, допущено помилку у написанні ідентифікаційних кодів сторін, а саме у обґрунтувальній частині мирової угоди та за текстом помилково написано , що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 має РНОКПП: НОМЕР_3 замість правильного РНОКПП: НОМЕР_1 , також в п.2 мирової угоди зазначено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 має РНОКПП: НОМЕР_3 , замість правильного РНОКПП: НОМЕР_2 .
Зазначає, що у позовній заяві, ідентифікуючі дані сторін, в тому числі їх ідентифікаційні коди прописані без помилки, також до позовної заяви, додано, зокрема, копії РНОКПП сторін. 
Отже виправлення описки в ухвалі не змінює зміст та текст судового рішення, лише усуває неточність, які впливають на можливість реалізації судового рішення та перешкоджають його виконанню.
Письмового відзиву на апеляційну скаргу до суду не надходило.
Апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (ч.2 ст.369 ЦПК України).
Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Враховуючи наведене, розгляд даної справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, без повідомлення учасників справи та без проведення судового засідання.
Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.
       Відповідно до ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Відповідно до положень частини першої статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
Відповідно до статті 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Відповідно до частини першої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.
Чинне процесуальне законодавство передбачає, що судове рішення повинно бути зрозумілим, точним.
Помилки в тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який прийняв рішення або ухвалу.
Зрозумілість судового рішення полягає у тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.
Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).
Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер і можуть ускладнити виконання рішення. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, значення дат та строків тощо.
Для наявності підстав для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: 1) вона повинна бути технічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); 2) таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; 3) помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).
Згідно з правовим висновком, викладеним у постанові Верховного Суду від 15 лютого 2023 року у справі № 524/1970/21, не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (постанові або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває неточності щодо: встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо); технічних помилок (тобто таких, що виникли в процесі виготовлення тексту рішення). Таким чином, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть судового рішення.
Колегія суддів зауважує, що внесення до ухвали Хустського районного суду Закарпатської області від 16.01.2024 угоди виправлення не змінює суті ухвали про затвердження мирової угоди, оскільки таке усуває неточності щодо реквізитів (ідентифікаційних даних) сторін. Така помилка може бути виправлена в ухвалі відповідного суду, якщо її природа очевидна й підтверджена.
Так, матеріалами справи № 309/3535/23 встановлено, що відповідно до копії картки платника податків позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , його РНОКПП є НОМЕР_2 , а відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 (а.с.6 (зворотна сторінка), 8). Відтак, ідентифікуючі дані сторін очевидні та документально підтвердженні.
Апеляційний суд звертає увагу апелянта, що виправлення описки відповідно до ст. 269 ЦПК України є процесуальним повноваженням виключно суду, який ухвалив відповідне рішення. Апеляційний суд не має права самостійно виправити таку описку.
У зв`язку з вищевикладеним, ухвалу Хустського районного суду Закарпатської області від 28 січня 2025 року слід скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Керуючись ст. ст. 269, 374, 379, 381-384 ЦПК України, колегія суддів, 
У Х В А Л И Л А :
Апеляційну скаргу   ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Довгій Василь Іванович, задовольнити частково.
Ухвалу Хустського районного суду Закарпатської області від 28 січня 2025 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення, проте може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.
Повна постанова складена 11 липня 2025 року.
Головуючий:
Судді: