Номер провадження: 22-ц/813/1401/25 
Справа № 947/31068/21
Головуючий у першій інстанції Гниличенко М. В.
Доповідач Вадовська Л. М.

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

       22.05.2025 року                                                                 м. Одеса 

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів:
головуючого (судді-доповідача) - Вадовської Л.М., 
суддів - Погорєлової С.О., Сєвєрової Є.С., 
за участю секретаря - Венжик Л.С.,
за участю сторін, інших учасників справи, представників учасників справи:
позивача ОСОБА_1 , 
відповідача ОСОБА_2 , 
від відповідача ОСОБА_3 – не з`явились, 
від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, державного нотаріуса Баранової О.В. – не з`явились,
переглянувши справу №947/31068/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , за участю третьої особи державного нотаріуса Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса Баранової Олени Володимирівни про включення до складу спадкоємців першої черги спадкоємців за законом за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 24 квітня 2024 року у складі судді Гниличенко М.В., -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 , звернувшись 12 жовтня 2021 року до суду з вищеназваним позовом, просила включити її до складу спадкоємців за законом першої черги разом з відповідачами ОСОБА_3 та ОСОБА_2 після смерті баби ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 (т.1 а.с.1-2). 
Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси від 16 листопада 2021 року відкрито провадження у справі (т.1 а.с.21-22).
Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 17 травня 2022 року позовну заяву залишено без розгляду на підставі пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України (т.1 а.с.116-117).
Постановою Одеського апеляційного суду від 25 жовтня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено, ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 17 травня 2022 року скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду (т.1 а.с.174-177).
Справа надійшла до суду першої інстанції.
Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 08 грудня 2022 року справу прийнято до провадження та призначено до розгляду (т.1 а.с.181).
12 січня 2023 року ОСОБА_1 подала до Одеського апеляційного суду заяву про роз`яснення постанови Одеського апеляційного суду від 25 жовтня 2022 року в частині не визначення судом апеляційної інстанції продовження розгляду справи судом першої інстанції в іншому складі суду (т.1 а.с.182-183.
Ухвалою Одеського апеляційного суду від 06 липня 2023 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Одеського апеляційного суду від 25 жовтня 2022 року; стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в сумі 536,80 грн.(т.1 а.с.246-247).
Справа надійшла до суду першої інстанції.
Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 25 липня 2023 року справу прийнято до провадження та призначено до розгляду (т.2 а.с.3-4).
09 жовтня 2023 року ОСОБА_1 подала до Одеського апеляційного суду заяву про ухвалення додаткового рішення щодо розподілу судових витрат (т.2 а.с.7-8).
Ухвалою Одеського апеляційного суду від 28 грудня 2023 року заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення залишено без задоволення (т.2 а.с.12-13).
Справа надійшла до суду першої інстанції.
Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 18 січня 2024 року за клопотанням ОСОБА_1 витребувано з Київської державної нотаріальної контори у місті Одесі копію Спадкової справи №406/2021 до майна померлої ОСОБА_4 (т.2 а.с.17-18).
26 січня 2024 року до суду надійшла копія Спадкової справи №406/2021 до майна померлої ОСОБА_4 (т.2 а.с.19-62).
Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 18 березня 2024 року за клопотанням ОСОБА_1 витребувано з Головного управління Державної податкової служби України в Одеській області докази про доходи ОСОБА_1 , з КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги №4» Одеської міської ради докази медичні документи ОСОБА_4 (т.2 а.с.94-96).
19 березня 2024 року до суду надійшли витребувані з медичного закладу документи (т.2 а.с.98-127).
Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 01 квітня 2024 року відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 про зупинення провадження у справі (т.2 а.с.139-141).
26 березня 2024 року ОСОБА_3 подала до Київського районного суду м. Одеси заяву про роз`яснення ухвали Київського районного суду м. Одеси від 25 липня 2023 року в частині призначення справи до розгляду тим самим складом суду після скасування апеляційним судом ухвали від 17 травня 2022 року (т.2 а.с.145-147).
Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 01 квітня 2024 року відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_3 (до виправлення описки ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали суду від 17 травня 2022 року (т.2 а.с.151-153).
Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 03 квітня 2024 року виправлено в тексті ухвали Київського районного суду м. Одеси від 01 квітня 2024 року про відмову у роз`ясненні ухвали суду описку в зазначенні прізвища заявника « ОСОБА_5 » на правильне « ОСОБА_3 » (т.2 а.с.155-156).
23 квітня 2024 року ОСОБА_1 подала «позовну заяву (уточнена редакція)» до відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , в якій просила: включити її до складу спадкоємців за законом першої черги разом з відповідачами ОСОБА_3 та ОСОБА_2 після смерті баби ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ; зобов`язати державного нотаріуса Київської державної нотаріальної контори у м. Одесі Баранову О.В. оформити спадщину після смерті ОСОБА_4 в рівних частках на неї ОСОБА_1 , громадян ОСОБА_3 та ОСОБА_2 ; стягнути судові витрати (т.2 а.с.1730175).
Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 24 квітня 2024 року відмовлено у прийнятті до провадження «позовної заяви (уточнена редакція)» та повернуто заявнику (т.2 а.с.179-182).
Висновок суду обґрунтовано тим, що заявлено нову позовну вимогу про зобов`язання нотаріуса оформити спадщину, при цьому не визначено відповідача за цією вимогою, не сплачено судовий збір. Подана заява не є заявою про збільшення/зменшення позовних вимог, право на подання якої передбачено пунктом 2 частини 2 статті 49 ЦПК України, рівно як і не є заявою про зміну предмету позову в порядку частини 3 статті 49 ЦПК України. Заяву 23 квітня 2024 року подано без дотримання вимог частини 5 статті 49 ЦПК України. Процесуальним законом не передбачено подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. 
Ухвалою Одеського апеляційного суду від 17 травня 2024 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 24 квітня 2024 року про відмову у прийнятті «позовної заяви (уточнена редакція)» та поверненні заявнику.
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу суду першої інстанції від 24 квітня 2024 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду іншим складом суду (т.2 а.с.219-222).
За змістом вимог апеляційної скарги незаконність і необґрунтованість ухвали від 24 квітня 2024 року з підстав порушення норм процесуального права полягає у наступному. У тексті уточненої редакції заяви не міститься вимоги про зобов`язання нотаріуса вчинити певні дії. Посилання суду на не зазначення за додатковою вимогою відповідача безпідставні, так як склад відповідачів є незмінним. При поданні заяви керувалась правами, передбаченими статтею 49, 197 ЦПК України. 
Відзиви на апеляційну скаргу не подані. 
В судовому засіданні в апеляційній інстанції ОСОБА_2 не визнав скаргу. 
Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення з огляду на наступне.
В силу визначеного статтею 13 ЦПК України принципу диспозитивності цивільного судочинства суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Процесуальні права та обов`язки сторін визначено статтею 49 ЦПК України.
Згідно пункту 2 частини 2 статті 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання.
Відповідно до частини 3 статті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.
12 жовтня 2021 року позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_2 з позовною вимогою про: 
включення її до складу спадкоємців за законом першої черги разом з відповідачами ОСОБА_3 та ОСОБА_2 після смерті баби ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Провадження у справі відкрито ухвалою суду від 16 листопада 2021 року.
23 квітня 2024 року ОСОБА_1 подала «позовну заяву (уточнена редакція)» до відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_2 з позовними вимогами про: 
включення її до складу спадкоємців за законом першої черги разом з відповідачами ОСОБА_3 та ОСОБА_2 після смерті баби ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ; 
зобов`язання державного нотаріуса Київської державної нотаріальної контори у м. Одесі Баранову О.В. оформити спадщину після смерті ОСОБА_4 в рівних частках на неї ОСОБА_1 , громадян ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .
Подана ОСОБА_1 23 квітня 2024 року «позовна заява (уточнена редакція)» не є заявою про збільшення або зменшення позовних вимог, процесуальне право на подання якої для позивача передбачено пунктом 2 частини 2 статті 49 ЦПК України.
Подана ОСОБА_1 23 квітня 2024 року «позовна заява (уточнена редакція)» не є заявою про зміну предмету або підстав позову, процесуальне право на подання якої для позивача передбачено частиною 3 статті 49 ЦПК України.
У разі подання позивачем заяви у підготовчому засіданні, направленої на одночасну зміну предмета і підстав позову, суд повинен відмовити у прийнятті такої заяви та повернути заявникові (Велика Палата Верховного Суду, справа №657/1024/16-ц).
Велика Палата Верховного Суду зазначила, що оскільки предмет позову кореспондує зі способами захисту права, які визначені, зокрема, статті 16 ЦК, то зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, що може полягати в обранні позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту в межах спірних правовідносин, а зміна підстав позову — це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. 
Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки в разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.
Водночас як збільшення або зменшення розміру позовних вимог треба розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшенням розміру позовних вимог не може бути заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві.
З огляду на це Велика Палата Верховного Суду зауважила, що заяву про зміну предмета або підстав позову можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно на її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави) і норми права (юридичні підстави), які позивач первісно не визначив підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами.
Також об`єднання позовних вимог можливе саме в одній позовній заяві при зверненні з позовом до суду, а не шляхом подання нового самостійного позову з додатковими похідними вимогами після порушення провадження у справі для його спільного розгляду з первісним позовом.
Подана ОСОБА_1 23 квітня 2024 року «позовна заява (уточнена редакція)» в частині зобов`язання державного нотаріуса Київської державної нотаріальної контори у м. Одесі Баранову О.В. оформити спадщину після смерті ОСОБА_4 в рівних частках на неї ОСОБА_1 , громадян ОСОБА_3 та ОСОБА_2 є новою позовною вимогою (новим позовом), що вимагає від позивача дотримання вимог норм процесуального закону при вчиненні відповідної процесуальної дії (поданні позовної заяви).
Норми Цивільного процесуального кодексу України не передбачають подання заяв/клопотань під назвою «позовна заява уточнена редакція)», на що суд також правильно звернув увагу.

Керуючись ст.ст.367, 368, п.1 ч.1 ст.374, ст.ст.375, 381, 382, 383, 384, 390 ЦПК України, суд –
п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення. 
Ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 24 квітня 2024 року про повернення позовної заяви (уточнена редакція) в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , за участю третьої особи державного нотаріуса Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса Баранової Олени Володимирівни про включення до складу спадкоємців першої черги спадкоємців за законом – залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення. 
       Постанова може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
       Повну постанову складено 30 червня 2025 року.

Головуючий Л.М.Вадовська

Судді С.О.Погорєлова 

Є.С.Сєвєрова