П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  560/1256/25 
Головуючий суддя 1-ої інстанції -  Блонський В.К.  
Суддя-доповідач -  Капустинський М.М.   
22 липня 2025 року 
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Капустинського М.М. 
суддів:  Шидловського В.Б.  Сапальової Т.В. , 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Хмельницької митниці на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 30 травня 2025 року у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства "Турфлора" до Хмельницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення, 
В С Т А Н О В И В :
Приватне підприємство "Турфлора" звернулося до Хмельницького окружного адміністративного суду з позовом до Хмельницької митниці, в якому просило визнати протиправним та скасувати рішення Хмельницької митниці від 06.12.2024 року UA400000/2024/000276/2 про коригування митної вартості товарів та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UА400040/2024/000812 від 06.12.2024 року.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що ним було подано під час митного оформлення товару усі необхідні документи, які вимагаються Митним Кодексом України, (відповідно до пункту 1 та 2.ст. 53 МКУ), під час проведення консультацій було додано додаткові наявні в позивача документи на вимогу митного органу (відповідно до пункту 3 ст. 53 МКУ), які цілком та повністю підтверджують ціну товару та дозволяють визначити митну вартість товару відповідно до ст. 58 МК України за основним методом - ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції). Просить задовольнити позовні вимоги.
Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 30 травня 2025 року позов задоволено.
Визнано протиправним та скасовано рішення Хмельницької митниці від 06.12.2024 року UA400000/2024/000276/2 про коригування митної вартості товарів та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UА400040/2024/000812 від 06.12.2024 року.
Стягнуто на користь приватного підприємства "Турфлора" судовий збір в розмірі 6056 (шість тисяч п`ятдесят шість) грн. 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Хмельницької митниці.
Не погоджуючись з даним рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.
Зазначає, що порівнюючи рівень заявленої митної вартості товару з інформацією, наявною в автоматизованій системі митного оформлення «Інспектор», митним органом встановлено, що рівень митної вартості був значно нижчий ніж рівень митної вартості таких товарів походженням з Туреччини, які класифікуються за цими ж кодами згідно з УКТ ЗЕД. Вищезазначене стало підставою для більш уважного та ретельного опрацювання документів, поданих до митного оформлення позивачем, в частині виявлення ознак, визначених положенням частини 3 статті 53 МКУ, а саме розбіжностей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, ознак підробки або відсутності всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. За результатами опрацювання поданих документів виявлено розбіжності, що впливають на правильність визначення митної вартості, а також ознаки не включення окремих складових митної вартості товарів, таких як транспортування, завантаження та страхування, про що вказано нижче.
До митного оформлення не надано замовлення, передбачене пунктами 2.1, 5.1 зовнішньоекономічного контракту. Заявлена митна вартість товару на умовах поставки CPT Старокостянтинів 7822,1 дол.США. При цьому, відповідно до пропозицій перевізників на сайті пошуку перевізників Della.ua тариф на перевезення товарів з Анталії в Україну на складає від 2,02 дол.США/км., помноживши тариф на перевезення на відстань до м. Старокостянтинів (2109 км) виходить 4260 дол.США.
Зауважує, що перевезення товару не здійснювалось продавцем FLORISTAN TARIM SANAYI VE TICARET LTD.STI. чи покупцем ПП «Турфлора» власним транспортом, а було здійснено зовсім іншим перевізником S.C. «ILANDRO-TRANS» S.R.L, з яким відповідно був укладений договір про перевезення та здійснювались певні розрахунки за надані послуги.
Таким чином, незалежно від умов поставки, фактично понесені витрати на транспортування в будь-якому разі мають місце. Це ж стосується і необхідності  Отже, незалежно від того, що умови поставки CРТ передбачають, що продавець зобов`язаний оплатити витрати на перевезення, необхідні для доставки товару у вказане місце призначення, є необхідність підтверджувати витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язаних із транспортуванням до місця ввезення на митну територію України, витрат на страхування цих товарів та ін. В той же час позивач не надав до митного оформлення жодної підтверджуючої інформації про включення вартості доставки задекларованого товару у вартість, вказану в інвойсі від 30.11.2024 №FYB2024000000042. У зв`язку із цим декларанту були надіслані повідомлення про надання додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості. У відповідь декларантом було повідомлено митний орган, що для підтвердження митної вартості документи надано, інших документів надати не має змоги.
Оскільки документи, подані до митного оформлення, не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, були наявні певні розбіжності, а також у зв`язку з тим, що на виконання частини 2 статті 53 МКУ ніяких додаткових документів не було надано митному органу, відповідно до ч.3 статті 53 МКУ для підтвердження числового значення митної вартості товарів декларанта було зобов`язано протягом 10 календарних днів надати такі додаткові документи на товари.
У відповідь декларантом було надано Звіт по вартості №22-05/1508 від 06.12.2024, лист товаровідправника (виробника) товару від 06.12.2025, а також повідомлено митний орган про неможливість подання інших документів для підтвердження митної вартості товару.
Що стосується додатково наданого звіту по вартості Хмельницької ТПП №22-05/1508 від 06.12.2024, вказує, що фактично жодних цінових пропозицій інших виробників, постачальників, не було опрацьовано Хмельницькою ТПП, не вивчена кон`юнктура ринку задекларованих товарів, жодних цінових висновків не здійснено, у висновку міститься єдина фраза «та моніторингу інтернет-джерел» без переліку таких джерел та аналізу цінових пропозицій, які там містяться. У висновку лише проінформовано, що відпускна експортна вартість товару згідно з відповіддю товаропостачальника BERFIN TARIM TURIZM TASIMACILIK INSAAT ITH. ve IHR. TIC. SAN. LTD.STI. відповідає вартості, вказаній в інвойсі від 30.11.2024 №BRF2024000000042.
Враховуючи викладене, представник відповідача вважає, що Хмельницька митниця правомірно, відповідно до норм чинного митного законодавства прийняла оскаржуване рішення про коригування митної вартості від 06.12.2024 №UA400000/2024/000276/2 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 06.12.2024 №UA400040/2024/000812.
Враховуючи, що рішення суду першої інстанції ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, суд апеляційної інстанції в порядку п.3 ч.1 ст.311 КАС України розглядає справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, оскільки справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах доводів апеляційної скарги законність та обґрунтованість судового рішення, повноту встановлення обставин справи, застосування норм матеріального і процесуального права, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що 06.12.2024 року на митний пост «Хмельницький» Хмельницької митниці було подано до митного оформлення митну декларацію типу ІМ40ДЕ №24UA400040030516U0 (далі – МД) на товари Позивача 8-ми найменувань:
1) Зрізані свіжі квіти з 1 листопада до 31 травня:- гвоздики "стандарт" -181800штук, придатні для складання букетів, різного кольору, необроблені, нефарбовані. Розмір рослини 60-70см.Торгова марка: нема даних. Виробник: FLORISTAN TARIM SANAYI VE TICARET LTD.STI.
2) Зрізані гілки без квіток та пуп`янків, придатні для складання букетів, свіжі: - Рускус (RUSCUS) -6000 штук, необроблені, нефарбовані. Розмір рослини 50- 70см.Торгова марка: нема даних. Виробник: FLORISTAN TARIM SANAYI VE TICARET LTD.STI.
3) Зрізані свіжі квіти з 1 листопада до 31 травня: придатні для складання букетів, різного кольору, не оброблені, не фарбовані: - гербери (GERBERA), розмір рослини 45-65см. - 4320шт.-міні гербери (MINI GERBERA), розмір рослини 45-65см. - 1200шт.Торгова марка: нема даних. Виробник: FLORISTAN TARIM SANAYI VE TICARET LTD.STI.
4) Зрізані гілки без квіток та пуп`янків, придатні для складання букетів,свіжі:- Міракуладус (Miraculadus) -100 штук, розмір рослини 60-80см.Торгова марка: нема даних Виробник: FLORISTAN TARIM SANAYI VE TICARET LTD.STI.
5) Зрізані свіжі квіти з 1 листопада до 31 травня: придатні для складання букетів, різного кольору, не оброблені, не фарбовані: - гіпсофіла (GYPSOPHILA)-800шт.,розмір рослини 70-80см.Торгова марка: нема даних. Виробник: FLORISTAN TARIM SANAYI VE TICARET LTD.STI.
6) Зрізані гілки без квіток та пуп`янків, придатні для складання букетів,свіжі:- Аспарагус (Asparagus) -3600штук, розмір рослини 50-75см.Торгова марка: нема даних. Виробник: FLORISTAN TARIM SANAYI VE TICARET LTD.STI.
7) Зрізані гілки без квіток та пуп`янків, придатні для складання букетів,свіжі:- Евкаліпт (Eucalyptus) -800 штук, розмір рослини 80-118см.Торгова марка: нема даних. Виробник: FLORISTAN TARIM SANAYI VE TICARET LTD.STI.
8) Зрізані свіжі квіти з 1 листопада до 31 травня: придатні для складання букетів, різного кольору, не оброблені, не фарбовані: - турецька гвоздика (DIANTHUS BARBATUS) -7500 штук, розмір рослини 45-60см.Торгова марка: нема даних. Виробник: FLORISTAN TARIM SANAYI VE TICARET LTD.STI.
У вищевказаній МД митну вартість задекларованої партії товарів було визначено декларантом за першим (основним) методом визначення митної вартості відповідно до статті 58 МКУ у розмірі 7 822, 10 дол.США, яка відповідає фактурній вартості оцінюваного товару.
До вищевказаної МД (графа 44) було надано такі товаросупровідні документи:
- Рахунок-фактура (iнвойс) (Commercial invoice) №FYB2024000000042 від 30.11.2024;
- Автотранспортна накладна (Road consignment note) № CR 048308 від 30.11.2024;
- Фітосанітарний сертифікат (Phytosanitary certificate) № C/TR A 5889723 від 30.11.2024;
- Декларацiя про походження товару (Declaration of origin) № B2024000000042 від 30.11.2024;
- Прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н від 26.11.2024;
- Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів №10 від 25.11.2024;
- Договір про надання послуг митного брокера № 4 від 05.01.2021;
- Інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації (в якості відомостей про документ зазначається ідентифікатор справи, зґенерований інформаційною системою та переданий декларанту в автоматичному режимі) №12223612 від 05.12.2024;
- Копія митної декларації країни відправлення № 24070100EX00024152 від 30.11.2024;
- Заява підприємства, подання якої передує митному оформленню товарів і транспортних засобів № 4549/13/28-01-01від 06.12.2024;
Також, разом з митною декларацією та іншими вищевказаними документами, з врахуванням положень ч.4 та 5 статті 52, пункту 1 частини 2 статті 53 МКУ було подано декларацію митної вартості.
Порівнюючи рівень заявленої митної вартості товару з інформацією, наявною в автоматизованій системі митного оформлення «Інспектор», митним органом встановлено, що рівень митної вартості був значно нижчий ніж рівень митної вартості таких товарів походженням з Туреччини, які класифікуються за цими ж кодами згідно з УКТ ЗЕД, а саме:
- заявлений рівень митної вартості товару №1 «Гвоздика «стандарт»» становить – 1,6 дол.США/кг, тоді як мінімальний рівень митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких здійснюється іншими митницями Держмитслужби становить 2,4000 дол.США/кг,;
- заявлений рівень митної вартості товару №2 «Рускус» становить – 0,5556 дол.США/кг, тоді як мінімальний рівень митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких здійснюється іншими митницями Держмитслужби становить 4,1019 дол.США/кг ;
- заявлений рівень митної вартості товару №3 «Гербери» становить – 0,6651 дол.США/кг, тоді як мінімальний рівень митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких здійснюється іншими митницями Держмитслужби становить 5,6019 дол.США/кг ;
- заявлений рівень митної вартості товару №4 «Міракуладус» становить - 0,2500 дол.США/кг, тоді як мінімальний рівень митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких здійснюється іншими митницями Держмитслужби становить 4,1020 дол.США/кг;
- заявлений рівень митної вартості товару №5 «Гіпсофіла» становить – 0,3 дол.США/кг, тоді як мінімальний рівень митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких здійснюється іншими митницями Держмитслужби становить 5,601 дол.США/кг ;
- заявлений рівень митної вартості товару №6 «Аспарагус» становить – 1,000 дол.США/кг, тоді як мінімальний рівень митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких здійснюється іншими митницями Держмитслужби становить 4,1020 дол.США/кг ;
- заявлений рівень митної вартості товару №7 «Евкаліпт» становить – 1,3333 дол.США/кг, тоді як мінімальний рівень митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких здійснюється іншими митницями Держмитслужби становить 4,1020 дол.США/кг ;
- заявлений рівень митної вартості товару №8 «Турецька гвоздика» становить – 1,8750 дол.США/кг, тоді як мінімальний рівень митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких здійснюється іншими митницями
Держмитслужби становить 2,4000 дол.США/кг.
За результатами опрацювання поданих документів виявлено розбіжності, що, на думку відповідача, впливають на правильність визначення митної вартості, а також ознаки не включення окремих складових митної вартості товарів, таких як транспортування, завантаження та страхування
У зв`язку з цим декларанту були надіслані повідомлення про надання додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості.
В повідомленні від 06.12.2024 відповідно до частини 2 статті 53 МКУ декларанту було запропоновано для підтвердження митної вартості надати: 1) якщо рахунок сплачено, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 2) за наявності – інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації товару; 3) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 4) якщо здійснювалось страхування – страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
У відповідь декларантом було повідомлено митний орган, що для підтвердження митної вартості документи надано, інших документів надати не має змоги.
Відповідно до ч.3 статті 53 МКУ для підтвердження числового значення митної вартості товарів декларанта було зобов`язано протягом 10 календарних днів надати такі додаткові документи на товари:
1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації;5) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
У відповідь декларантом було надано Звіт по вартості №22-05/1508 від 06.12.2024, лист товаровідправника (виробника) товару від 06.12.2025, а також повідомлено митний орган про неможливість подання інших документів для підтвердження митної вартості товару.
За результатами оцінки та на основі пред`явлених декларантом документів Хмельницька митниця прийняла оскаржуване рішення про коригування митної вартості від 06.12.2024 №UA400000/2024/000276/2 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 06.12.2024 №UA400040/2024/000812.
У графі 33 рішення про коригування митної вартості товарів серед іншого зазначено: «При здійсненні аналізу поданих відповідно до ч.2 та ч.3 ст. 53 МКУ документів, митним органом було встановлено, що вони містять розбіжності та не підтверджують усі числові значення складових митної вартості, а заявлений рівень митної вартості ставить під сумнів задекларовану митну вартість товарів. Зокрема:
- заявлений рівень митної вартості окремих товарів (1,2,3,4,5,6,7,8) не відповідає мінімальному рівню, за яким здійснювалось митне оформлення подібних товарів на інших митницях Держмитслужби;
- до митного оформлення не надано пакувальний замовлення, передбачене пунктами 2,1, 5,1 зовнішньоекономічного контракту;
- Документи, подані згідно ч.2 та ч.3 ст. 53 МКУ не містять відомостей щодо числового значення складових митної вартості товарів, зокрема заявлена митна вартість товару на умовах поставки CPT Старокостянтинів 7822,1 дол.США, при цьому, відповідно до пропозицій перевізників на сайті пошуку перевізників Della.ua тариф на перевезення товарів з Анталії в Україну на складає від 2,02 дол.США/км. Помноживши тариф на перевезення на відстань до м. Старокостянтинів (2109 км) отримаємо 4260 дол.США, отже подані до митного оформлення документи не містять усіх числових значень складових митної вартості, які визначні частиною 10 статті 58 МКУ, в тому числі: витрат на доставку товару до місця ввезення на митну територію України; витрат на навантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України, що суперечить положенням частини 2 статті 53 МКУ, де визначено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, серед інших, є: - транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; - якщо здійснювалося страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. Таким чином, документи не містять відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари та документально підтверджених даних щодо складових митної вартості товарів..».
Вважаючи рішення відповідача протиправними, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Ухвалюючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції виходив з обґрунтованості вимог позивача, відтак і наявності підстав для задоволення позовних вимог.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції по суті спору та, відповідно до ч.1 ст.308 КАС України, переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги відповідача.
Приписами частини 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються Митним кодексом України (далі – МК України), Податковим кодексом України (далі – ПК України) та іншими законами України з питань оподаткування (частина 2 статті 1 МК України).
Згідно з частиною другою статті 2 Митного кодексу України встановлено, що відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються цим Кодексом, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.
Відповідно до пункту 190.1 статті 190 Податкового кодексу України базою оподаткування для товарів, що ввозяться на митну територію України, є договірна (контрактна) вартість, але не нижче митної вартості цих товарів, визначеної відповідно до розділу ІІІ Митного кодексу України, з урахуванням мита та акцизного податку, що підлягають сплаті і включаються до ціни товарів.
Згідно з частиною першою статті 49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Заявлення митної вартості товарів, відповідно до частини першої статті 52 Митного кодексу України, здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
Приписами частин 4, 5 статті 58 Митного кодексу України передбачено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
Відповідно до положень частин 1-3 статті 53 Митного кодексу України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Згідно з частиною 3 статті 53 Митного кодексу України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та / або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів, згідно з частиною першою статті 54 Митного кодексу України, здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Відповідно до пунктів 1, 2 частини п`ятої статті 54 Митного кодексу України митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, а у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.
Отже, право митниці витребувати додаткові документи у декларанта з метою вчинення дій, спрямованих на визначення дійсної митної вартості товарів, виникає за наявності у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості декларантом. При цьому, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України.
Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації. Встановивши відсутність достатніх відомостей, які підтверджують задекларовану митну вартість товарів, орган митної служби повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду України від 02.06.2015 у справі №21-498а15 та Верховного Суду від 18.08.2021 у справі №821/1050/17.
Колегія суддів враховує, що позивач надав усі документи, наведені у частині другій статті 53 Митного кодексу України, які містили числові показники ціни товару.
Відповідно до пункту 5.4 зовнішньоекономічного договору № 10 від 25 листопада 2024, визначено, що контрактна (інвойсова) ціна включає серед іншого витрати на навантаження та доставку (фрахту) товару до місця призначення (в оскаржуваному випадку м. Старокостянтинів, Україна) на умовах CPT.
СРТ ("Carriage Paid То" ...named place of destination перекладається "Фрахт/перевезення оплачені до" (... назва місця призначення)), означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику (продавець вважається виконав свої зобов`язання з постачання тоді, коли він передав товар, випущений в митному режимі експорту, своєму перевізнику для перевезення до місця призначення). Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення.
Відповідно до положень поставки Продавець зобов`язаний оплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару у вказане місце призначення, виконати експортне митне оформлення для вивезення товару з оплатою експортних мит і інших зборів у країні відправлення, однак продавець не зобов`язаний виконувати митні формальності для ввезення товару, сплачувати імпортні мита або виконувати інші імпортні митні процедури при ввезенні.
Таким чином, позивачем для митного оформлення товару не надані транспортні (перевізні) документи, що містять витрати на транспортування, навантаження товару, так як контрактна (інвойсова) ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів, і вартості доставки (фрахту) до місця призначення.
Щодо страхування товару, то відповідно до умов поставки (СРТ-Старокостянтинів, Україна) та пункту 5.6 Контракту товар, що поставляється за цим Контрактом не підлягає обов`язковому страхуванню та страхування товару не здійснювалося. Тому, усі сумніви Митного органу суб`єктивно зазначенні в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості спростовуються умовами зовнішньо-економічного договору (контракту) та іншими документами, що подавалися до митного оформлення.
Посилання відповідача в оскаржуваному рішенні на те, що у відповідності до статті VII ГАТТ, є підстави вважати, що інвойс який подавався до митного оформлення, не містить достовірної інформації щодо "дійсної вартості" товару, оскільки заявлений рівень митної вартості нижчий рівня вартості товару за яким здійснювалось митне оформлення таких же товарів іншими митницями,  суд не бере до уваги, оскільки наявність у митного органу інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг не відповідає вартості заявленій позивачем, не може утворити підстав для відмови у визнанні заявленої митної вартості за основним методом.
Аналогічна правова позиція викладено у постанові Верховного Суду від 21.10.2021 у справі №420/4820/19.
Визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, згідно з частиною першою статті 57 Митного кодексу України, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Разом із тим, відповідно до положень статті 57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.
Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, орган митної служби повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
Відповідач у спірному рішенні зазначає, що митна вартість не може бути визначена за другорядними методами (стаття 59 та 60 МКУ) з підстав відсутності у митного органу інформації про ідентичні та подібні товари, що були оформлені у митному відношенні.
Так, митний орган зазначає, що "Джерелом числового значення митної вартості товарів є: №1 – МД від 08.05.2024 №24UA100320415448U3 (2.4010 дол.США), № 2 – МД від 07.05.2024 № 24UA400040013481U7 (4.1019 дол.США)№ 3 – МД від 24.04.2024 №24UA100100030466U8 (5.6019 дол.США)№ 4- МД від 06.05.2024 № 24UA100100031697U9 (4.1020 дол.США )№ 5-МД від 02.05.2024 № 24UA100320414807U1 (5.6010 дол.США) № 6 - від 06.05.2024 № 24UA100100031697U9 (4,1020дол.США)№ 7 - від 06.05.2024 № 24UA100100031697U9 (4,1020дол.США)№ 8 - від 01.05.2024 № 24UA400040013004U9 (2,4000 дол.США), згідно з якими здійснено митне оформлення подібних товарів за рівнем митної вартості, зазначеної у графі 30 даного рішення".
При цьому Митний орган не зазначає про які подібні товари йде мова та не зробив пояснень щодо здійснених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо, як того вимагає Наказ Мінфіна №598 від 24.05.2012 року.
При прийнятті оскаржуваного рішення відповідач використав виключно інформацію з бази даних митного органу, тобто при винесенні спірного рішення відповідач керувався не документами, поданими декларантом до митного оформлення, а на вже наявну в митного органу цінову інформацію.
Разом з тим, формально нижчий рівень митної вартості імпортованого товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватись як заниження декларантом митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.
Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 12.07.2022 у справі №814/2172/16.
Рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися лише на інформації митниці, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин під час здійснення ними зовнішньоекономічної діяльності МК України не передбачено. Сам факт здійснення митного оформлення подібних товарів за митною вартістю, що є
більша заявленої декларантом, не може бути безумовною підставою для коригування відповідачем митної вартості товару:
Колегія суддів враховує, що до митного оформлення імпортованого товару позивач надав документи, що передбачені частиною другою статті 53 Митного кодексу України. Подані документи містили достовірні числові дані, які підтверджували митну вартість товарів за ціною договору згідно з вимогами частин четвертої та п`ятої статті 58 Митного кодексу України.
При цьому, неподання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.
Своєю чергою відповідач не підтвердив належними доказами та аргументованими доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей в частині вартості товару, ознак підробки або відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена за ці товари.
Крім того, посилання відповідача на заниження позивачем митної вартості товару суд відхиляє, оскільки формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості подібних товарів не може вважатися заниженням митної вартості і не є перешкодою для застосування основного методу визначення митної вартості товару, та не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за основним методом визначення його митної вартості.
До такого висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 18.08.2021 у справі №821/1050/17, від 09.10.2018 у справі №826/24835/15, від 24.01.2019 у справі №820/636/17, від 21.01.2020 у справі №812/2336/14, від 13.02.2020 у справі №810/1175/16, від 26.01.2021 у справі №826/13892/16, у справі № 160/33340/23 від 20.02.2025, у справі № 160/11936/24 від 09.05.2025 відповідно до якого інформація про вищу митну вартість ідентичних товарів не є перешкодою для визначення митної вартості товару на підставі укладеного між сторонами договору, оскільки в інформаційній базі відсутня інформація про коригування заявленої митної вартості товарів, а також інформація щодо можливих судових рішень з питань визначення митної вартості товарів та методів її визначення.
Враховуючи зазначене вище колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення прийняті митним органом без урахування усіх обставин та без дотриманням норм чинного законодавства, тому є протиправними та підлягають скасуванню.
Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. 
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Хмельницької митниці залишити без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 30 травня 2025 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України. 

Головуючий	 	 	Капустинський М.М.	
 	 	 	 	
Судді	 	    	Шидловський В.Б.    Сапальова Т.В.